Epäsuora vaalitapa

Epäsuora vaalitapa on prosessi, jossa äänestäjä ei vaalissa äänestä suoraan ehdokastaan, vaan hän äänestää valitsijamiestä, jotka vaalien jälkeen tekevät valinnan ehdokkaiden väliltä.

Epäsuoraa vaalitapaa käytetään useissa presidentinvaaleissa, kuten Yhdysvalloissa, Italiassa, Saksassa, Kreikassa, Unkarissa, Virossa, Latviassa ja Tšekissä. Ranskassa ja Irlannissa parlamentin ylähuoneen valitsee valitsijamieskokous. Yhdysvaltain presidenttiä lukuun ottamatta epäsuorasti valituilla presidenteillä ja senaateilla ei yleensä ole suurta valtaa.

Suomen tasavallan presidentti valittiin valitsijamiesten äänestyksellä viimeisen kerran presidentinvaalissa 1988. Silloisen hallitusmuodon mukaan presidentinvaalien ensimmäinen kierros käytiin suorana henkilövaalina, ja toinen kierros valitsijamiesten kesken, koska kukaan ei saanut ensimmäisellä kierroksella yli viittäkymmentä prosenttia kansan äänistä.

Yhdysvalloissa presidentinvaalien epäsuoruutta perustellaan perustuslaissa osavaltioiden tasapuolisella vaikutusmahdollisuudella sekä sillä, että presidentin valintaa ei jätettäisi asioista huonosti tietävälle kansalle. Valitsijamiehet kuitenkin käytännössä yleensä äänestävät vaalipiirinsä tahdon mukaisesti.

Lähteet

Luokka:Vaalitavat