Viron sosialistisen neuvostotasavallan hallinnollinen jako

Viron sosialistisen neuvostotasavallan hallinnollinen jako tarkoittaa Viron SNT:n jakoa hallintoalueisiin vuosina 1940–1991. Vuosina 1941–1944 Viro oli natsi-Saksan miehittämä ja tällöin käytössä ollut aluejako on myös kuvattu artikkelissa.

Vuodet 1940–1941
pienoiskuva|oikea|Viron tasavallan maakunnat ja kunnat vuonna 1925.

Vuosina 1940–1941 Viron SNT:n hallinnollista jakoa ei muutettu, vaan Viron tasavallassa käytössä ollut maakuntajako säilyi ennallaan. Maakuntia olivat:
Harjumaa
Järvamaa
Läänemaa
Pärnumaa
Petserimaa
Saarenmaa
Tartumaa
Valgamaa
Viljandimaa
Virumaa
Võrumaa

Vuodet 1941–1944
pienoiskuva|oikea|Ostlandin valtakunnankomissariaatin hallinnollinen jako.

Vuosina 1941–1944 Viro oli natsi-Saksan miehittämä. Se kuului Ostlandin valtakunnankomissariaattiin, jossa se muodosti Viron päähallintopiirin. Päähallintopiiri jakautui kuudeksi piirikunnaksi ja yhdeksi alapiirikunnaksi. Sen hallinnollinen keskus oli Tallinna.

 Tallinnan kaupunki (, )
 Tallinnan maaseutu (, ), muodostui Harjumaasta ja Järvamaasta
 Tarton piirikunta (, ), muodostui Tartumaasta, Valgamaasta ja Võrumaasta
 Narvan piirikunta (, ), muodostui Virumaasta
 Pärnun piirikunta (, ), muodostui Pärnumaasta ja Viljandimaasta
 Kuressaaren piirikunta (, ), muodostui Saarenmaasta ja Läänemaasta
 Petserin alapiirikunta (, ), muodostui Petserimaasta

Vuodet 1944–1949 
pienoiskuva|oikea|Viron ja Latvian rajamuutokset. Pääosa Petserimaasta ja Viron Inkeri siirrettiin Viron SNT:stä Venäjän SFNT:hen vuosina 1944 ja 1945.

Syksyllä 1944 Viron SNT:ssä oli 11 maakuntaa ja 248 kuntaa. Vuodesta 1944 lähtien Viron SNT:n aluejakoon tehtiin useita muutoksia:
 Vuonna 1944 Petserimaasta siirrettiin kolme neljäsosaa Venäjän sosialistiseen federatiiviseen neuvostotasavaltaan. Alue tuli kuulumaan Leningradin alueeseen Petserin piirinä. Nykyään Petserin piiri on osa Pihkovan aluetta. Viron SNT:hen jäänyt osa liitettiin Võrumaahan, ja myöhemmin se tuli kuulumaan Võrun piiriin ja Põlvan piiriin.
 Vuonna 1945 osa Virumaasta siirrettiin Venäjän SFNT:hen. Kyseessä olivat Narvanjoen itäpuolella sijainneet kunnat eli niin sanottu Viron Inkeri. Tämä alue tuli kuulumaan Leningradin alueen Jaaman piiriin. Liitosalueeseen kuului myös joen itäpuolella sijainnut Narvan kaupunginosa Iivananlinna.
 Vuonna 1946 muodostettiin Hiidenmaan maakunta.
 Vuonna 1949 muodostettiin Jõgevamaan maakunta.
 Vuonna 1949 aiempi Virumaan maakunta jaettiin kahteen osaan. Itäosan kunnista muodostettiin Jõhvimaan maakunta. Länsiosan kunnista muodostettiin Virumaan maakunta, johon liitettiin Harjumaasta Loksan ja Järvamaasta Tapan ympäristöt.

Vuonna 1949 Viron SNT:n 13 maakuntaa olivat:
Harjumaa
Hiidenmaa
Järvamaa
Jõgevamaa
Jõhvimaa
Läänemaa
Pärnumaa
Saarenmaa
Tartumaa
Valgamaa
Viljandimaa
Virumaa
Võrumaa

Kyläneuvostot perustettiin vuonna 1945 ja jokaiseen kuntaan muodostettiin 2–4 kyläneuvostoa. Pakrin, Pranglin, Vormsin, Kihnun ja Ruhnun kuntiin niitä ei muodostettu. Vuonna 1949 kuntia oli 233 kappaletta.

Vuosi 1950
26. syyskuuta 1950 Viron SNT:n maakunnat ja kunnat lakkautettiin. Neuvostotasavallan alue jaettiin piireiksi ja kyläneuvostot muutettiin piirineuvostojen alaisiksi alimman tason hallinnolliksi yksiköiksi. Uudistuksen jälkeen Viron SNT:ssä oli 5 tasavallan alaista kaupunkia () ja 39 piiriä (rajoon). Piirit muodostuivat 27 piirin alaisesta kaupungista (rajoonilise alluvusega linn), 22 kauppalasta (alev) ja 641 kyläneuvostosta (külanõukogu).

Tasavallan alaiset kaupungit (5 kappaletta):
 Tallinna
 Tartto
 Pärnu
 Kohtla-Järve
 Narvan kaupunkialue (linnapiirkond)

Piirit (39 kappaletta, suluissa piirien hallinnolliset keskukset):
 Abjan piiri (Abja-Paluojan kauppala)
 Antslan piiri (Antslan kaupunki)
 Elvan piiri (Elvan kaupunki)
 Haapsalun piiri (Haapsalun kaupunki)
 Harjun piiri (Tallinnan kaupunki)
 Hiidenmaan piiri (Kärdlan kaupunki)
 Jõgevan piiri (Jõgevan kaupunki)
 Jõhvin piiri (Jõhvin kaupunki)
 Kallasten piiri (Kallasten kaupunki)
 Keilan piiri (Keilan kaupunki)
 Kilingi-Nõmmen piiri (Kilingi-Nõmmen kaupunki)
 Kiviõlin piiri (Kiviõlin kaupunki)
 Kosen piiri (Kosen pienkauppala)
 Kuressaaren piiri (Kuressaaren kaupunki)
 Lihulan piiri (Lihulan kauppala)
 Loksan piiri (Loksan kauppala)
 Mustveen piiri (Mustveen kaupunki)
 Märjamaan piiri (Märjamaan kauppala)
 Orissaaren piiri (Orissaaren pienkauppala)
 Otepään piiri (Otepään kaupunki)
 Paiden piiri (Paiden kaupunki)
 Põltsamaan piiri (Põltsamaan kaupunki)
 Põlvan piiri (Põlvan kauppala)
 Pärnu-Jaagupin piiri (Pärnu-Jaagupin kauppala)
 Pärnun piiri (Pärnun kaupunki)
 Rakveren piiri (Rakveren kaupunki)
 Raplan piiri (Raplan kaupunki)
 Räpinan piiri (Räpinan kaupunki)
 Suure-Jaanin piiri (Suure-Jaanin kaupunki)
 Tapan piiri (Tapan kaupunki)
 Tartumaan piiri (Tarton kaupunki)
 Tõrvan piiri (Tõrvan kaupunki)
 Türin piiri (Türin kaupunki)
 Valgan piiri (Valgan kaupunki)
 Vastseliinan piiri (Vastseliinan pienkauppala)
 Viljandin piiri (Viljandin kaupunki)
 Võrun piiri (Võrun kaupunki)
 Väike-Maarjan piiri (Väike-Maarjan pienkauppala)
 Vändran piiri (Vändran kauppala)

Vuosi 1952
pienoiskuva|oikea|Viron SNT:n, Latvian SNT:n ja Liettuan SNT:n alueet vuosina 1952–1953.

3. toukokuuta 1952 päätettiin perustaa Viro SNT:hen kolme aluetta (oblasti) 10. toukokuuta alkaen. Viron SNT:n 5 kaupunkia ja 39 piiriä jakautuivat alueittain seuraavasti.

Pärnun alue
Pärnun alueella oli 1 kaupunki ja 14 piiriä:

Abjan piiri
Haapsalun piiri
Hiidenmaan piiri
Kilingi-Nõmmen piiri
Kuressaaren piiri (nimettiin vuonna 1952 Kingissepän piiriksi)
Lihulan piiri
Märjamaan piiri
Orissaaren piiri
Pärnun kaupunki
Pärnun piiri
Pärnu-Jaagupin piiri
Suure-Jaanin piiri
Tõrvan piiri
Viljandin piiri
Vändran piiri

Tallinnan alue
Tallinnan alueella oli 3 kaupunkia ja 12 piiriä:
Harjun piiri
Jõhvin piiri
Keilan piiri
Kiviõlin piiri
Kohtla-Järven kaupunki
Kosen piiri
Loksan piiri
Narva kaupunki
Paiden piiri
Rakveren piiri
Raplan piiri
Tallinnan kaupunki
Tapan piiri
Türin piiri
Väike-Maarjan piiri

Tarton alue
Tarton alueella oli 1 kaupunki ja 13 piiriä:
Antslan piiri
Elvan piiri
Jõgevan piiri
Kallasten piiri
Mustveen piiri
Otepään piiri
Põltsamaan piiri
Põlvan piiri
Räpinan piiri
Tarton kaupunki
Tarton piiri
Valgan piiri
Vastseliinan piiri
Võrun piiri

Vuosi 1953
Viron SNT:n alueet lakkautettiin jo 27. huhtikuuta 1953. Uusi hallinnollinen jako muodostui 5 tasavallan alaisesta kaupungista ja 30 piiristä.

Tasavallan alaiset kaupungit:
Tallinna
Tartto
Pärnu
Kohtla-Järve
Narva

Piirit:
Antslan piiri
Elvan piiri
Haapsalun piiri
Harjun piiri
Hiidenmaan piiri
Jõhvin piiri
Kallasten piiri
Keilan piiri
Kilingi-Nõmmen piiri
Kingissepän piiri
Kiviõlin piiri
Kosen piiri
Lihulan piiri
Loksan piiri
Mustveen piiri
Orissaaren piiri
Otepään piiri
Põlvan piiri
Pärnu-Jaagupin piiri
Rakveren piiri
Raplan piiri
Räpinan piiri
Suure-Jaanin piiri
Tapan piiri
Türin piiri
Valgan piiri
Vastseliinan piiri
Viljandin piiri
Võrun piiri
Vändran piiri

Vuosi 1954
Vuonna 1954 kyläneuvostojen määrää vähennettiin 641 kyläneuvostosta 320 kyläneuvostoon.

Vuosi 1957 
24. tammikuuta 1957 lakkautettiin Antslan, Kallasten, Kilingi-Nõmmen, Kiviõlin, Kosen, Mustveen, Orissaaren, Otepään, Pärnu-Jaagupin, Suure-Jaanin, Tõrvan, Türin ja Vastseliinan piirit. Lisäksi 12. lokakuuta 1957 lakkautettiin Loksan ja Pärnun piirit. Samalla muodostettiin kolme kaupunkialuetta:
 Kiviõlin piirin ydinosat liitettiin Kohtla-Järven kaupunkialueeseen
 Pärnun piiri nimettiin uudelleen Pärnun kaupunkialueeksi
 Sillamäesta tuli tasavallan alainen kaupunki

Vuosi 1959
Vuoden 1959 väestönlaskennassa Viron SNT:ssä oli 27 piiriä ja 320 kyläneuvostoa.

Vuosi 1960
Vuonna 1960 Viron SNT:ssä oli 6 tasavallan alaista kaupunkia (Tallinna, Tartto, Pärnu, Kohtla-Järve, Narva ja Sillamäe) sekä 24 piiriä.

Vuosi 1962
Vuonna 1962 lakkautettiin Abjan, Elvan, Jõhvin, Keilan, Lihulan, Märjamaan, Põltsamaan, Räpinan, Tapan, Väike-Maarjan ja Vändran piirit. Lisäksi perustettiin Pärnun piiri. Tämä jälkeen Viron SNT:ssä oli 6 kaupunkia (Tallinna, Tartto, Pärnu, Kohtla-Järve, Narva ja Sillamäe) sekä 14 piiriä.

Vuosi 1964
15. joulukuuta 1964 muodostettiin Kohtla-Järven piiri. Tämän jälkeen Viron SNT:ssä oli 6 kaupunkia ja 15 piiriä.

Vuosi 1970
Vuonna 1970 Viron SNT:ssä oli 15 piiriä ja 235 kyläneuvostoa.

Vuosi 1979
Vuonna 1979 Viron SNT:ssä oli 15 piiriä ja 213 kyläneuvostoa.

Aiheesta muualla
Seuraavissa linkeissä on kuvattu Viron hallinnollista jakoa laajemmin kuin pelkkänä neuvostoaikana:
 Eesti Entsüklopeedia: Eesti haldusjaotuse kujunemine 
 Saaremaa ühisgümnaasium: Eesti haldusjaotus ja võõrvõimude vaheldumine läbi aegade  
 Estonica: Haldusjaotuse muutused 1916-1992  
 Statistikaamet: Ajaloolised nopped 
 Historical administrative borders of Estonia 


Luokka:Viron maantiede
hallinnollinen jako