Arkadiankatu

Arkadiankatu on noin kilometrin pituinen länsi–itäsuuntainen katu Helsingin kantakaupungissa. Se johtaa ydinkeskustasta Mannerheimintieltä Hietaniemeen ja sijaitsee suurimmaksi osaksi Etu-Töölössä, itäisin osa kuitenkin Kampissa.

 Historia 
Vielä 1800-luvulla Töölö oli kaupungin rakennetun alueen ulkopuolella, mutta alueella oli joukko kaupungin yksityisille vuokraamia huvila-alueita. 
Arkadian huvila-alueen perusti kaupungilta vuokratulle alueelle Christian Bohnhof vuonna 1859.

Suunnilleen nykyisen Arkadiankadun kohdalla oli 1800-luvulla tie, joka johti Barkoffin luujauhotehtaan ohi lähellä nykyistä Runeberginkadun risteystä sijainneelle kaatopaikalle. Sieltä lähiseutujen maanviljelijät hakivat talvisin lantaa pelloilleen.

Kun kolera vuonna 1892 levisi Aasiasta Venäjälle ja sen voitiin odottaa leviävän myös Suomeen, rakennettiin Töölöön suunnilleen nykyisen Kauppakorkeakoulun paikalla sijainneelle kalliolle väliaikaiseksi tarkoitettu sairaalarakennusryhmä, joka tunnettiin nimellä Koleraparakit. Myöhemmin ovat eri aikoina olleet muun muassa poliisin harjoitussalina ja kaupungin desinfiointilaitoksen käytössä.
Viimeinen niistä purettiin Kauppakorkeakoulun päärakennuksen tieltä vasta 1940-luvulla.

Töölö kaavoitettiin kerrostaloalueeksi vuonna 1906. Alusta lähtien kaavassa oli mukana myös Arkadiankatu nykyisellä paikallaan.

 Nimen alkuperä 

Arkadiankatu on saanut nimensä sen itäpään tienoilla 1800-luvulla sijainneesta Arkadian huvila-alueesta ja sen kaakkoiskulmassa, silloisen rakennetun kaupunkialueen rajalla nykyisen Paasikiven aukion ja Nikolajeffin talon paikalla sijainneesta Arkadia-teatterista. Saman huvila-alueen mukaan on saanut nimensä myös läheinen Arkadianmäki, jolla Eduskuntatalo sijaitsee. Huvilan nimi johtui antiikin Kreikan Arkadian maakunnasta, jota myöhemmässä kirjallisuudessa on pidetty ihannoidun idyllisen paimenelämän tyyssijana.

Arkadiankadun nimi vahvistettiin vuonna 1906 samalla kun Töölön ensimmäinen asemakaavakin. Suomenkielinen nimi oli aluksi Arkadiakatu, mutta muutettiin vuonna 1928 nykyiseen muotoonsa. Jo vuonna 1883 Töölön alueelle laaditussa asemakaavaehdotuksessa oli nykyisen Nervanderinkadun paikalle ehdotettu samannimistä katua.

 Kadun varrella olevia kohteita 
Arkadiankatu alkaa Mannerheimintieltä Paasikiven aukion kohdalla, aukion pohjoisreunalta. Saman aukion eteläreunalta alkaa Salomonkatu. Keskellä aukiota on Harry Kivijärven suunnittelema J. K. Paasikiven muistomerkki, Itä ja länsi.  Arkadiankadun jatkeena Mannerheimintien itäpuolella voidaan pitää lyhyttä Postikatua, joka johtaa Sokoksen tavaratalon ja Postitalon väliste Asema-aukiolle rautatieaseman eteen.

Arkadiankadun itäpään varrella ovat Eduskunnan vuonna 2004 lisärakennus Pikkuparlamentti sekä toisella puolella entisen Maitokeskuksen rakennusryhmän paikalle vuonna 1977 rakennettu toimistotalo Arkadia n:o 6, aiemmalta nimeltään Innotalo.

Hieman lännempänä Arkadiankatu ylittää entisen Helsingin satamaradan kuilun eli kallio- ja maaleikkauksen, joka vuonna 2012 muutettiin jalankulun ja pyöräilyn väylä Baanaksi. Kuilun ylittävä silta valmistui vuonna 1924. Kuilun vierellä kulkevat Pohjoinen ja Eteläinen Rautatiekatu, jälkimmäinen näistä tosin vain tästä risteyksestä länteen (lounaaseen) päin. Nämä kadut Arkadiankatu leikkaa noin 30 asteen kulmassa Välittömästi ratakuilun ylittävän sillan länsipuolella Arkadiankatu kulkee Luonnontieteellisen museon rakennuksen ohi, jonka julkisivu kuitenkaan ei ole Arkadiankadun vaan Pohjoisen Rautatiekadun suuntainen ja jonka osoitteenakin käytetään Pohjoista Rautatiekatua.

Arkadiankadun keskiosan varrella olevista asuin­kerros­taloista osa on 1910-luvun alussa rakennettuja jugendtaloja, osa 1920-luvulla rakennettuja punatiilisiä taloja. Arkadian- ja Runeberginkadun kulmassa, on Toivo Paatelan suunnittelema, vuonna 1932 valmistunut Osuuspankkien Keskuspankin entinen pääkonttorirakennus.

Arkadiankadun länsiosa Runeberginkadulta Hietaniemenkadulle on istutettu lehmuksilla reunustetuksi puistokaduksi. Runeberginkadun ja Mechelininkadun välinen osuus kadusta on yksisuuntainen länteen päin.

Tämän yksisuuntaisen osuuden varrella kadun pohjoispuolella sijaitsee Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulun päärakennus, eteläpuolella joukko koulutaloja: 
 Svenska Handelshögskolanin päärakennus (Arkadiankatu 20), valmistunut 1953, suunnitellut Kurt Simberg;
 Kauppakorkeakoulun käytössä oleva Arkadia-talo (Arkadiankatu 22), alun perin vuonna ruotsalaisen tyttökoulun talo, valmistunut 1929, suunnitellut Yrjö Sadeniemi, oli 1980-luvulla Helsingin ranskalais-suomalaisen koulun käytössä;
 Etu-Töölön lukio (Arkadiankatu 26), alun perin Helsingin koelyseo, valmistunut 1930, suunnitellut Yrjö Sadeniemi, ja
 Mechelininkadun kulmassa entinen Arkadian yhteislyseon koulutalo (Arkadiankatu 28), joka sekin on nykyisin Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulun käytössä, valmistunut 1936, suunnitellut Armas Rankka.

Kadun läntisin osa Väinämöisenkadulta Hietaniemenkadulle kulkee Hietakannaksen puistoalueen läpi. Kadun pohjoispuolella puistossa on jalkapallokenttä nimeltä Väinämöisen kenttä.

 Joukkoliikenne 

Arkadiankatua pitkin Mannerheimintien ja Runeberginkadun välisellä osuudella kulkevat raitiolinjat 1 ja 2.

Fredrikin- ja Runeberginkatujen välillä Arkadian­katua pitkin kulkevat myös useat linja-autolinjat, joilla on päätepysäkki Kampin keskuksessa tai jotka kulkevat sen ohi.

 Arkadiankatu juhlakulkuekatuna 

Arkadiankatu muodostaa osan kulkureittiä, jota pitkin hautajaissaattueet valtiollisissa hautajaisissa ovat useita kertoja kuljettaneet Tuomiokirkossa siunatun vainajan Hietaniemen hautausmaalle. Näin on tehty muun muassa marsalkka Mannerheimin hautajaisissa vuonna 1951  sekä presidentti Kekkosen hautajaisissa vuonna 1986 ja Koiviston hautajaisissa 2017.

Päinvastaiseen suuntaan Arkadiankatua pitkin kulkee vuosittain itsenäisyyspäivänä ylioppilaiden soihtukulkue.

 Poikkikadut ja risteykset 

 Mannerheimintie; risteyksessä Paasikiven aukio, jolta alkaa myös Salomonkatu
 Entisen satamaradan kuilun (nyk. Baanan) ylittävän sillan ympärillä laaja risteysalue, josta johtavat:
 Olavinkatu eteläkaakkoon
 Eteläinen Rautatiekatu länsilounaaseen
 Pohjoinen Rautatiekatu itäkoilliseen ja länsilounaaseen
 Nervanderinkatu pohjoisluoteeseen
 Aurorankatu (pohjoiseen)
 Fredrikinkatu; risteyksen koilliskulmassa pieni puistikko Malmsténinkulma
 Runeberginkatu
 Lapuankatu (etelään)
 Ilmarinkatu (pohjoiseen)
 Mechelininkatu
 Väinämöisenkatu
 Hietaniemenkatu (itäkaakkoon ja länsiluoteeseen), Hietakannaksentie (pohjoiseen)

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

Luokka:Helsingin kadut
Luokka:Kamppi
Luokka:Etu-Töölö