Kaisa Koskinen

Kaisa Koskinen (s. 1966 Lahti) on suomalainen käännöstieteilijä, professori ja kääntäjä. 

Koulutus ja työura
Koskinen kirjoitti ylioppilaaksi Kannaksen lukiosta, Lahdesta vuonna 1985. Hän aloitti käännöstieteen opinnot Tampereen yliopistossa vuonna 1987, valmistui filosofian maisteriksi vuonna 1992 ja lisensiaatiksi kaksi vuotta myöhemmin. Filosofian tohtorin tutkinnon Koskinen on niin ikään suorittanut Tampereen yliopistoon, vuonna 2000.

Koskinen on työskennellyt käännöstieteen yliopistonlehtorina Tampereen yliopistossa ja käännöstieteen professorina Itä-Suomen yliopistossa. Syksystä 2016 lähtien hän on työskennellyt käännöstieteen professorina Tampereen yliopistossa. Professuurin ala on kääntäminen ja tulkkaus kieliparissa suomi-englanti.

Ennen siirtymistään akateemiselle uralle Koskinen työskenteli kääntäjänä EU-komission käännösosastolla Luxemburgissa. Hän on tehnyt suomennostöitä myös yliopistotyön ohessa. Hän on suomentanut lähinnä akateemista tietokirjallisuutta, muun muassa Erving Goffmanin teoksen Vuorovaikutuksen sosiologia.

Tutkimus
Vuonna 2000 valmistuneessa väitöstutkimuksessaan Beyond Ambivalence. Postmodernity and the Ethics of Translation (Ambivalenssin tuolle puolen. Postmoderni aika ja kääntäjän etiikka) Koskinen tarkasteli käännöstieteessä 1990-luvun aika esitettyjä näkemyksiä kääntäjän etiikasta. 

Koskinen on profiloitunut erityisesti kääntämisen sosiologian asiantuntijana. Hän on tutkinut muun muassa EU-kääntämistä, uudelleenkääntämistä, kielimaisemia, translatorisuutta yhteiskunnallisena ilmiönä ja kääntäjän habitusta. 

Koskinen kuuluu useiden koulutusverkostojen johtoryhmiin ja käännöstieteellisten julkaisujen toimituskuntiin. Hänet on kutsuttu Suomalaisen Tiedeakatemian jäseneksi.

Koskinen on tarkastellut kääntämistä ja tulkkausta myös Tampereen paikallisessa kontekstissa, “niin nykyhetkessä kuin [...] historiassakin.  Hän on tutkinut muun muassa sitä, millä tavoin ja missä määrin käännöksillä tuotetaan monikielisyyttä Hervannan kielimaisemassa ja sitä, miten kääntämistä käytettiin 1870-luvun kaupunginhallinnossa suomen kieltä edistävän kielipolitiikan välineenä.” "Nykyajan ja menneisyyden kielellisten käytänteiden tutkiminen auttaa hahmottamaan keinoja ratkaista tällä hetkellä ajankohtaisia monikielisyyden, kielipolitiikan, maahanmuuton ja kotoutumisen kysymyksiä", Koskinen sanoo.

Koskinen on tutkinut laajasti myös uudelleenkäännöksiä. Sata kirjaa, tuhat suomennosta -nimisessä tutkimuksessaan hän on Outi Paloposken kanssa tutkinut uudelleenkäännöksiä ja uusintapainoksia. Tutkimuksen aineistona toimivat vuonna 2000 Suomessa ilmestyneet käännöskirjojen uudelleenkäännökset ja vanhojen käännösten uusintapainokset. Tämän lisäksi Koskinen ja Paloposki ovat tutkineet Tuhat vuotta, sata kirjaa -klassikkolistalle vuonna 1999 nostettujen teosten sekä muiden vanhempien ja hieman unohtuneiden suomennosten käännöshistorioita. Tutkimus on kestänyt yhteensä 15 vuotta ja on kansainvälisesti uraauurtava, sillä uudelleenkääntämistä ei ole aiemmin tutkittu yhtä laajojen aineistojen avulla.

Koskinen on yhdessä Tytti Suojasen ja Tiina Tuomisen kanssa kehittänyt kääntämisen menetelmän, jossa ensisijaisena huomion kohteena on tekstin käyttäjä. Käyttäjistä kerätään tietoa kaikissa käännösvaiheissa iteratiivisesti eri menetelmien avulla, ja näiden tietojen perusteella tuotetaan mahdollisimman käytettävä käännös.

Käyttäjäkeskeinen kääntäminen hyödyntää muun muassa sosiolingvistiikasta tuttua audience design -menetelmää (termille ei ole olemassa vakiintunutta suomennosta, mutta Koskinen et al. kutsuvat sitä vastaanottajakeskeiseksi viestinnän suunnitteluksi), jossa mahdolliset käyttäjät ja lukijat jaetaan eri kategorioihin. Käyttäjäkeskeisessä kääntämisessä nämä kategoriat ovat:
 Tarkoitetut vastaanottajat (addressees), joille viesti suoraan suunnataan.
 Kuulijat (auditors), joiden tiedetään ja hyväksytään myös kuulevan viestin
 mutta joille sitä ei varsinaisesti suunnata.
 Satunnaiset kuulijat (overhearers), jotka tiedetään mutta joita ei huomioida.
 Salakuuntelijat (eavesdroppers), joiden puhuja ei tiedä kuulevan viestiä.
 Refereet (referees), joihin puhuja identifioituu tai joita hän erityisesti arvostaa ja joiden suosiota hän tavoittelee.
Käyttäjäkeskeisen suunnittelun lähtökohtana käytetään usein myös persoonia, eli todellisia käyttäjäryhmiä edustavat mielikuvitusmallit. Persoonille annetaan muun muassa nimi, ikä, asuinpaikka, sukupuoli ja ammatti.

Menetelmässä hyödynnetään myös kirjallisuustieteestä tuttua sisäislukijan käsitettä. Sisäislukijalla on tekstin omaksumisen kannalta tarpeelliset moraaliset, kulttuuriset, ikään, koulutustasoon jne. liittyvät erityisominaisuudet, jotka ovat sopusoinnussa sisäistekijän vastaavien kanssa. Se on niiden arvojen, ominaisuuksien ja valmiuksien joukko, joita teksti olettaa ihanteellisesta lukijastaan. Se rakentuu siis pelkän tekstin varassa. 

Käyttäjäkeskeisessä kääntämisessä hyödynnetään myös heuristista eli asiantuntijalähtöistä arviointia. Sen avulla arvioidaan käytettävyysongelmia. 

Julkaisut
Koskinen on julkaissut laajasti niin kotimaisissa kuin kansainvälisissäkin julkaisuissa. Kahden oman monografian ja yhden toimitetun kokoomateoksen lisäksi hän on julkaissut käännöstieteellisiä kirjoja yhteistyössä muiden tutkijoiden kanssa sekä lukuisia artikkeleita käännöstieteellisissä julkaisusarjoissa.

 Opinnäytteet 

 Väitöskirja 
 Beyond Ambivalence. Postmodernity and the Ethics of Translation(Ambivalenssin tuolle puolen. Postmoderni aika ja kääntäjän etiikka). Acta Universitatis Tamperensis; 774, Tampereen yliopisto, Tampere, 2000.

 Pro gradu -tutkielma 
 (Väärin)kääntäjän harharetket - dekonstruktion tekstikäsitys ja sen vaikutukset kääntämiseen, 1992

 Teokset 

 Suomenkieliset teokset 
 (Tytti Suojasen ja Tiina Tuomisen kanssa) Käyttäjäkeskeinen kääntäminen. Tampereen yliopisto 2012.
 (toim.) Tulkattu Tampere. Tampere University Press 2013.
 (Outi Paloposken kanssa) Sata kirjaa, tuhat suomennosta - kaunokirjallisuuden uudelleenkääntäminen. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura 2015.

 Englanninkieliset teokset 
 Translating Institutions. An ethnographic study of EU translation. Routledge 2008.
 (Tytti Suojasen ja Tiina Tuomisen kanssa) User-centered translation. Routledge 2015.
 Translation and Affect. Essays on sticky affects and translational affective labour. Benjamins 2020.

 Tieteelliset artikkelit 
NimiJulkaisuTekijä(t)JulkaisuvuosiInstitutional Illusions: Translating in the EU CommissionThe  Translator, Vol 6, N:o 1Kaisa  Koskinen2000Retranslation in the age of digital reproductionCadernos  de Tradução, special issue on retranslation, 11Kaisa  Koskinen, Outi Paloposki2003Managing Trust: Translating and the Network EconomyMETA:  Translators’ Journal Vol 54, N:o 4Kaisa  Koskinen, Kristiina Abdallah2007Kansalaiset keskustelevat - kuuleeko EU?Vaasan yliopiston julkaisuja, selvityksiä ja raportteja  152Kaisa  Koskinen2008Going Localised – Getting Recognised. The Interplay of the Institutional and the  Experienced Status of Translators in the European CommissionHermes  – Journal of Language and Communication Studies no 42Kaisa  Koskinen2009Translator’s AgencyTampere  Studies in Language, Translation and Culture, Series B 4Tuija Kinnunen, Tytti Suojanen, and Kaisa Koskinen  (toim.)2010Agency and causality: Towards explaining by mechanisms in translation studiesTranslators’  AgencyKaisa  Koskinen2010Kääntäjien muuttuvat tilatTyöelämän  tutkimuspäivien konferenssijulkaisuja 1/2010Kaisa  Koskinen, Kristiina Abdallah2010What matters to Translation Studies?Why  Translation Studies MattersKaisa  Koskinen2010RetranslationHandbook  of Translation Studies Vol 1Kaisa  Koskinen, Outi Paloposki2010Reprocessing texts. The fine line between retranslating and revisingAcross  Languages and Cultures 11(1)Kaisa  Koskinen, Outi Paloposki2010On EU Communication 2.0. Using Social Media to Attain Affective CitizenshipText  and Context. Essays on Translation and Interpreting in Honour of Ian MasonKaisa  Koskinen2010Institutional translationHandbook  of Translation Studies, Vol 2Kaisa  Koskinen2011Domestication, Foreignization and the Modulation of Affect Domestication  and Foreignization in Translation StudiesKaisa  Koskinen2012Linguistic  Landscape as a Translational Space: The Case of Hervanta, TampereLanguage,  Space and Power: Urban Entanglements. COLLeGIUM n:o 13Kaisa  Koskinen2012Public Translation Studies in the ClassroomInterpreter  and Translator Trainer (ITT) 6:1Kaisa  Koskinen2012Kääntäjän habitus fiktiivisten rakkaus- ja erokirjeiden  valossaKääntämisen ja tulkkauksen tutkimuksen symposiumin  verkkojulkaisuKaisa  Koskinen2014Tampere as a translation space Translation  StudiesKaisa  Koskinen2014Testing Testing: Putting Translation Usability to the Test Journal  of Translation and technical Communication Research, volume 8, issue 2Juho  Suokas, Stuart von Wolff, and Kaisa Koskinen2015New Horizons in Translation Research and Education 3Itä-Suomen Yliopisto, sarjajulkaisu, nro 13Telma  Franco Diniz, Cathy Way, and Kaisa Koskinen2015Anxieties of Influence: The Voice of the First Translator in RetranslationThe  Target 27:1Kaisa  Koskinen, Outi Paloposki2015Academic boundary work and the translation profession: insiders, outsiders and (assumed) boundariesThe  Journal of Specialised Translation, Issue 25Kaisa Koskinen and Helle Dam2016

 Lähteet 
 Ajankohtaista, Tampereen yliopisto 

 Aiheesta muualla 

 https://www.tuni.fi/fi/ihmiset/kaisa-koskinen

Luokka:Suomalaiset professorit
Luokka:Itä-Suomen yliopiston professorit
Luokka:Tampereen yliopiston professorit
Luokka:Suomalaiset kielitieteilijät
Luokka:Suomalaiset kielenkääntäjät
Luokka:Elävät henkilöt
Luokka:Vuonna 1966 syntyneet