Keisarillisen Japanin laivaston sukellusveneet

Keisarillisen Japanin laivaston sukellusveneet kehittyivät viidestä vuonna 1904 Yhdysvalloista ostetusta Holland-tyyppisestä sukellusveneestä. Japanin sukellusvenease kehittyi toiseen maailmansotaan mennessä määrän ja tietotaidon kasvaessa yhdeksi voimakkaimmista ja monipuolisimmasta maailmassa.

 Alku 
1900-luvun alussa keisarillisen Japanin laivaston lähetystö vieraili Isossa-Britanniassa, Ranskassa ja Yhdysvalloissa, minkä jälkeen laivasto tilasi 1904 ensimmäiset sukellusveneensä Electric Boat Companyn Fore Riverin telakalta. Viisi Holland-tyyppistä (EB 7P) venettä valmistettiin salassa ja lähetettiin valmistuttuaan osiksi purettuina junalla Seattleen, mistä ne rahdattiin Yokosukaan. Ne saapuivat vastaanottajille Venäjän–Japanin sodan aikana 12. joulukuuta 1904. Kokoonpano kuitenkin viivästyi, jolloin ne laskettiin vesille vasta maaliskuussa ja toukokuussa 1905. Ensimmäinen aluksista oli toimintavalmiina kesäkuussa. Loppujen valmistuessa sotatoimet Venäjää vastaan olivat päättymässä eivätkä veneet osallistuneet varsinaisiin sotatoimiin.Gardiner, Robert 1906-1921, s. 245Friedman, Norman s. 36

Vuonna 1904 Kawasaki Dockyard Company osti muutetun aluksen suunnitelmat suoraan Hollandilta ja valmisti kaksi venettä (numerot 6 ja 7) kahden yhdysvaltalaisen insinöörin avustamana.Gardiner, Robert 1906-1921 s. 246

Vaikka ensimmäisiä veneitä ei testattukaan sodassa niin ensimmäinen sukellusvenelaivue perustettiin Kuren laivastotukikohtaan. Japani osti Vickersiltä kaksi brittiläistä C-luokan sukellusvenettä ja valmisti lisäksi kolme vastaavaa alusta lisenssillä Kuren laivastoarsenaalissa. Alukset muodostivat Ha-1 ja Ha-3-luokat. Vuoden 1915 hankintaohjelmassa Kuren laivastoarsenaali valmisti vielä kaksi vastaavaa alusta, jotka muodostivat Ha-7-luokan.

Vuonna 1909 valmistui laivaston ensimmäinen sukellusveneidenemälaiva Karasaki, joka mahdollisti sukellusvenelaivueen toiminnan satamien ulkopuolella.

+ Japanin sukellusveneet ennen ensimmäistä maailmansotaaJentschura et al s. 160-161KuvaNimiVesillelaskuPalvelukseenHuom Holland 103 t (hankinta 1904)200pxNo.130. maaliskuuta 19051. elokuuta 1905poistettu 1921 No.22. toukokuuta 19055. syyskuuta 1905poistettu 1921 No.316. toukokuuta 19055. syyskuuta 1905poistettu 1921 No.427. toukokuuta 19051. lokakuuta 1905uponnut 14. marraskuuta 1916hylky nostettu ja kunnostettupoistettu 1921 No.513. toukokuuta 19051. lokakuuta 1905poistettu 1921 Kaigun Holland 57 t (hankinta 1904) No.628. syyskuuta 190530. maaliskuuta 1906uponnut 15. huhtikuuta 1910 No.728. syyskuuta 190530. maaliskuuta 1906poistettu 1920 Ha-1-luokka 286 t (hankinta 1907) Ha-1 ex-No. 819. toukokuuta 190826. helmikuuta 1909poistettu 1. joulukuuta 1928200pxHa-2 ex-No. 919. toukokuuta 19089. maaliskuuta 1909poistettu 1. joulukuuta 1928 Ha-3-luokka 291 t (hankinta 1910)200pxHa-3 ex-No. 104. maaliskuuta 191112. elokuuta 1911poistettu 1. joulukuuta 1928 Ha-4 ex-No. 1118. maaliskuuta 191126. elokuuta 1911poistettu 1. joulukuuta 1928 Ha-5 ex-No. 1227. maaliskuuta 19113. elokuuta 1911poistettu 1. joulukuuta 1928 Vickers/Kawasaki 304 t (hankinta 1910)200pxHa-6 ex-No. 1318. heinäkuuta 191230. syyskuuta 1912poistettu 1. joulukuuta 1928 Schneider-Laubeuf 418 t (hankinta 1912) No. 14heinäkuu 1915kesäkuu 1916Työt aloitettu 1913, mutta Ranskan laivasto pakko-otti kesäkuussa 1915 Armide Ha-10 ex No. 157. huhtikuutata 191420. heinäkuuta 1917poistettu 1. joulukuuta 1928 Ha-9 ex No. 148. heinäkuuta 191830. huhtikuuta 1920poistettu 1. joulukuuta 1928

 Ensimmäinen maailmansota 
Ensimmäisessä maailmansodassa Japanin laivasto kuten monet muutkin vaikuttui Saksan keisarikunnan laivaston sukellusveneiden toiminnasta kauppamerenkulkua vastaan. Tämän seurauksena sisällytettiin vuoden 1917 hankintoihin kahdeksantoista merikelpoista sukellusvenettä. Sodan päätyttyä Japani vastaanotti yhdeksän saksalaista sukellusvenettä sotakorvauksena, mitä käytettiin saksalaisen teknologian tutkimiseen.

+ Japanin sukellusveneet ennen toista maailmansotaaJentschura et al s. 161-161KuvaNimiVesillelaskuPalvelukseenHuom Ha-7-luokka 290 t (hankinta 1915) Ha-7 ex-No. 1615. maaliskuuta 19161. marraskuuta 1916poistettu 1. joulukuuta 1928 Ha-8 ex-No. 1715. maaliskuuta 19162. helmikuuta 1917poistettu 1. joulukuuta 1928 Ro-1-luokka 689 t (hankinta 1915) Ro-1 ex-No. 1828. heinäkuuta 191931. maaliskuuta 1920poistettu 1930 Ro-2 ex-No. 2122. marraskuuta 191920. huhtikuuta 1920poistettu 1930

L-luokka () oli keisarillisen Japanin laivaston kaksoisrunkoisten keskikokoisten sukellusveneiden muodostama alusluokka, jonka alukset palvelivat 1920-luvulta toiseen maailmansotaan. Luokan alusten valmistaminen tapahtui Vickersin opastamana ja kaikki alukset valmistettiin Mitsubishin Koben telakalla. Ensimmäinen alaluokista tilattiin vuoden 1917 hankinnoissa valmistui vuoden 1920 lopulla. Neljäs ja viimeinen alaluokka tilattiin vuosien 1921-1928 hankinnoissa. Yhteensä veneitä oli 18 kappaletta.

Seuraavaksi laivasto hankki Kaichū tyyppisiä eli keskikokoisia sukellusveneitä, joista ensimmäinen alaluokka tilattiin vuoden 1916 hankintaohjelmassa. Viimeinen ja viides alaluokka tilattiin sodan ajan hankintoina vuosien 1940-1942 hankintaohjelmissa 4. ja 5. laivaston täydennyslaissa. Yhteensä tämän tyyppisiä aluksia hankittiin 41 kappaletta, mihin sisältyy neljä erityiskäyttöön suunniteltua versiota Kaitokū, joissa oli raskaampi aseistus.

 Toinen maailmansota 
Vuodesta 1925 vuoteen 1940 Japanin laivasto valmisti sukellusvenelaivastoaan perustuen kolmeen päätyyppiin: Junsen (risteilijätyyppi), Kaidai (laivasto) ja Kaichū (keskiraskas). Näistä Junsen-tyypin perustana oli Britannian kuninkaallisen laivaston K-luokan sukellusveneet ja Saksan keisarikunnan laivaston U 139 -luokan sukellusveneet. Niitä käytettiin tiedusteluun ja operaatioihin kaukana tukikohdista eli aivan kuten risteilijöitä. Pitkän matkan eli laivasto tyypin Kaidai-veneet valmistettiin Junsen-tyypin veneitä suurentamalla ja operoivat laivastojen mukana ja partioivat vihollisen laivareiteillä. Keskiraskaat Kaichū-tyypin veneet perustuivat Ranskan merivoimien Schneider-Laubeuf-veneisiin ja suunniteltu kotisaarten puolustukseen.Bagnasco 1977 s. 172-178

Osassa Junsen tyypin aluksia oli kellukekone tiedusteluun. Veneet oli suunniteltu toimimaan itsenäisesti ja vastaavasti Kaidai tyypin veneet laivueittain laivastojen osana. Veneiden suuri koko teki niistä helppoja maaleja Yhdysvaltain laivaston kehittyneelle sukellusveneiden torjuntajärjestelmälle.

Joulukuussa 1941 Japanin hyökätessä Pearl Harboriin laivastolla oli noin 64 sukellusvenettä, joista 41 oli Junsen ja Kaidai tyyppisiä ja vain kaksi Kaichū tyyppisiä. Veneistä 21 oli vanhentuneita malleja, joiden käyttöarvo oli vähäinen. Näiden lisäksi 20 alusta oli telakoilla valmisteilla.

 Lähteet 

 Viitteet 

*