Luettelo suomen kielen uudissanoista

Luettelo suomen kielen uudissanoista sisältää termejä, jotka on tietoisesti kehitetty suomen kieleen uudissanoina varsinkin 1800-luvun aikana. Osa listatuista sanoista on kuitenkin vain sanojen ensimmäisiä kirjallisia esiintymiä tai vanhan sanan käyttämistä uudessa merkityksessä, esimerkiksi oppisanana. 

Uusia sanoja tarvittiin, jotta esimerkiksi lääketieteestä ja matematiikasta voitiin puhua ja kirjoittaa suomeksi. Jo aikaisempina vuosisatoina tarvittiin uudissanoja raamatunkäännöksiin, käräjille ja lakitekstien suomentamiseen. Osa sanoista on peräisin kansankielestä, jolloin kehittäjä on osannut käyttää vanhaa sanaa uudessa merkityksessä – jotkut sanat ovat sen ensiesiintymiä kirjakielessä (nimetty henkilö on vain sen ensimmäinen kirjallinen käyttäjä). Listalle on otettu enimmäkseen vain yleiskieleen vakiintuneita sanoja. Useimmat vuosikymmen-sarakkeen tiedot ovat epätarkkoja (ne on merkitty tasavuosikymmenellä, joka sekään ei ole varma).

1900-luvun kuluessa uudissanojen tarvetta lisäsivät keksinnöt ja yhteiskunnan muuttuminen. Kielenhuoltajat pyrkivät mieluummin kehittämään uusille ilmiöille uudissanan (puhelin, eduskunta, tietokone) kuin lainasanan (telefooni, parlamentti, kompuutteri). Lainasana saattoi vakiintua vastustuksesta huolimatta – esimerkiksi televisio ja läppäri.

 termi  Sana-luokka  Vuosi-kymmen  Kehittäjä tai varhainen käyttäjä  Lähde ja huomautukset säätää v   Jo keskiajalla vakiintunut termi. asetus s   Jo keskiajalla vakiintunut termi. lainoppinut s   Jo keskiajalla vakiintunut termi. laillinen a   Jo keskiajalla vakiintunut termi. asiamies s   Jo keskiajalla vakiintunut termi. todistaav   Jo keskiajalla vakiintunut termi. hallitsija s   Jo keskiajalla vakiintunut termi. velkakirja s   Jo keskiajalla vakiintunut termi. tunnustaa v   Jo keskiajalla vakiintunut termi. saastua v   Jo keskiajalla vakiintunut termi. jänne s     päätös s   Jo keskiajalla vakiintunut termi. perillinen s   Jo keskiajalla vakiintunut termi. perikunta s   Jo keskiajalla vakiintunut termi. vaikutus s   Jo keskiajalla vakiintunut termi. vihollinen s   Jo keskiajalla vakiintunut termi. vakooja s   Jo keskiajalla vakiintunut termi. karkausvuosi s   Jo keskiajalla vakiintunut termi. maakunta s   Jo keskiajalla vakiintunut termi. valtakunta s   Jo keskiajalla vakiintunut termi. jalopeura s    Merkitys 'leijona' kirjoittaja s    Merkitys 'kansleri' perikato s    lahko s    paikkakunta s    selittää v    rukoilla v    katua v    armahtaa v    esikuva s    hengellinen a    ruumiillinen a    inhimillinen a    saarnata v    perisynti s    vertaus s    viaton a    oikku s    Renvall elvytti sanan 1850-luvulla. ymmärrys s    ymmärtää v    holhota v  Mathias Johannis  lakimies s  Herra Martti  laskiainen s  Herra Martti  virhe s  Herra Martti  omainen s  Herra Martti  perintö s  Herra Martti  kuulo s    mahdollisuus s    Merkityksessä 'ansiokkuus', nykymerkityksessä Henrik Florinuksen sananlaskukokoelmassa 1702 määritellä v    puute s    säde s    tuoni s    veljellinen a    virsikirja s    äidinkieli s    helatorstai s    aine s    Sanakirjassa Lexicon Latino-Scondicum kello s    tutkimus s    Merkityksessä 'rangaistus'. vuorokausi s    Muodostunut kansankielessä myllyvuorojen yksiköstä. elämäkerta s    epäluulo s    välikappale s    järjestys s    istuin s    palvelija s    astia s    taimi s    saartaa v    kymmenekset s    Merkitys 'kymmenykset' kallis a    määrätty a    hyöty s  Hemminki Maskulainen  olento s  Hemminki Maskulainen  vamma s  Hemminki Maskulainen  avaruus s  Hemminki Maskulainen  avioliitto s  Hemminki Maskulainen  muuntaa v  Hemminki Maskulainen  vaikeus s  Laurentius Petri  annos s    Nykymerkityksessä (aikaisemmin merkitys 'lahja, anti') luonnonlaki s  Hemminki Maskulainen  sääntö s  Hemminki Maskulainen  tili s  Hemminki Maskulainen  tyrannius s  Hemminki Maskulainen  ompelija s    rahanlyöjä s    vakuuttaav     tuskin a  tuntematon  Tulkkisanakirjassa Variarum rerum vocabula asianomainen s  tuntematon   haarukka s  tuntematon  tehotav     kuulustella v  tuntematon  Käytetty ensi kertaa nykymerkityksessä yksittäisessä asakirjassa. takaraivo s    kunta s    perustella v    pykälä s    suostutella v    muistopatsas s    temppus     tapahtuma s    Sanan teki tunnetuksi 1830-luvulla Elias Lönnrot. määräyss  tuntematon  Vuoden 1772 almanakassa. Se on johdos venäläisperäisestä määrä-sanasta. aapinen s    lause s    Muodossa lausehet eteinen s    viemäri s    ?? valmistua v     perehtyä v     kotelo s    Murteellinen sana yleiskieleen. uhka s     yhä a    lahjes     rappios     koristaav    Murteellinen sana yleiskieleen. suihkuta v   edistyss  tuntematon   hetia    Sana alkuperä on epäselvä. Mahdollisesti alkuperä liittyy yhteen hätä-sanan kanssa. mäntä s    potilass     huijaris    Myös sana huijaus on Jusleniuksen sanakirjassa. Huijata-sana on mainittu jo vuonna 1644 merkityksessä 'vaihtaa'. viuhahtaav     Merkitys 'alastonjuoksu' on kehitetty luultavasti 1970-luvulla. harjus     kohtalos     kones    Sana esiintyy vuonna 1725 Henrik Bongin kirjeessä merkityksessä 'keino'. Jusleniuksen sanakirjassa ensimmäisen kerran merkitys 'väline', 'laite'. alennuss     elämänlankas     hääpukus     kunniasanas     raataav     ravitsevaa     seisahtuav     tunnustuskirjas     tungoss     panoss  tuntematon  Tästä muod. räjäyttämiseen liittyvä verbi panostaa, joka 1970-luvulla laajentui tarkoittamaan johonkin asiaan panostamista. menetelläv  tuntematon  Vuoden 1765 almanakassa kiirehtiäv  tuntematon  August Hermann Francken postillan suomennoksessa kätkeytyäv  tuntematon  August Hermann Francken postillan suomennoksessa säädyllisyyss tuntematon  August Hermann Francken postillan suomennoksessa mielin määrina  tuntematon  August Hermann Francken postillan suomennoksessa perin pohjina  tuntematon  August Hermann Francken postillan suomennoksessa syntivelkas  tuntematon  August Hermann Francken postillan suomennoksessa imarrella v    merkitys s    Johdettu germaanisesta lainasanasta merkki. suunta s    suurennuslasi s    urkkia v    ylevä a    kirjapainos     järjestää v    sotilas s  tuntematon  rintama s  tuntematon  kätilö s    laskea (matem.) v  tuntematon Mnemosyne-lehdessä vuonna 1820. lasku (matem.) s  tuntematon Mnemosyne-lehdessä v. 1820. jakaa (matem.) v  tuntematon Mnemosyne-lehdessä v. 1820. kertoa (matem.) v  tuntematon Mnemosyne-lehdessä v. 1820. yhteenlasku s  tuntematon Mnemosyne-lehdessä v. 1820. vähennyslasku s  tuntematon Mnemosyne-lehdessä v. 1820. jakolasku s  tuntematon Mnemosyne-lehdessä v. 1820. jaettava (matem.) s  tuntematon Mnemosyne-lehdessä v. 1820. osamäärä s  tuntematon Mnemosyne-lehdessä v. 1820. murtoluku s  tuntematon Mnemosyne-lehdessä v. 1820. kaava a    kaavio s    vammainen a    aistia v    ennakoida v    harppi s    kide s    kuvastaa v    käteinen s    köynnös s    nivel s    piste s    runoilija s    saaristo s    syöpyä v    syöpä s    tarmokas a    teho s    terttu s    tietoinen a    toistaa v    vanhemmuus s    äärettömyys s    tehdas s    Nykymerkityksessä. Kansankielessä käytettiin aikaisemmin monikkomuotoa tehtaat merkityksessä 'tekopaikka', 'verstas'. aamupäivä s    henkitorvi s    jyrkänne s    keräillä v    konstikas a    pohjoinen a    puistikko s    tilaisuus s    Nykymerkityksessä soveltaa v   August Ahlqvist soveltua v    Savolaismurteiden pohjalta viihdyke s    astes  tuntematon  Nykymerkityksessä maantieto s    osake s    osinko s    ostos s    tukkukauppias s    Samaan aihepiiriin kuuluva tukkukauppa on ensi kertaa mainittu Otto Meurmanin sanakirjassa 1851. tulevaisuus s    neuvosto s    alkeiskoulu s    huoltaja s    kansakoulu s    käsityöläinen s    liike s    merkityksessä kauppaliike julkisuus s    kannattavaisuus s    katse s    kirjanpito s    nimetä v    näytellä v    oppikoulu s    painattaa v    pöytäkirja s    sankaruus a    taivuttaa (sanoja) v    sitoutua v    taloudellinen a    toimikunta s    tulevaisuus s    tuonti s    valokuva s    varatuomari s    äänne s    sähkö s    havainto  s    hiilihappo s    lämpömittari s    lämpötila s   August Ahlqvist kaasu s    Uusi merkitys vanhalle sanalle. kasvi s    Uusi merkitys vanhalle sanalle. kehittää v    Uusi merkitys vanhalle sanalle. luode (pakovesi) s    Uusi merkitys vanhalle sanalle. särmä s    Uusi merkitys vanhalle sanalle. vuoksi (nousuvesi) s    Uusi merkitys vanhalle sanalle. hallinto s    huonekalu s    ihmiskunta s    ilmapuntari s    kalusto s    keksintö s    laitos s    lausunto s    lukio s    etuus s   Kielikello 4/2015, s. 22. kurinpito s   varteenottaa v    verovapaus s    vuosikertomus s    mielekäs a    ylläpitää v    napa (maantiede) s    nide s   nisäkäs s    rohto s    sanomalehti s    toimenpide s    valtameri s   virasto s    vuosikerta s    väestö s    eläke s    Tuotu savolaismurteista uuteen merkitykseen.  kokeilla v    Tuotu savolaismurteista uuteen merkitykseen. sijainen s    Tuotu savolaismurteista uuteen merkitykseen. sivistää v    Tuotu savolaismurteista uuteen merkitykseen. sivistys s200-vuotispäiviään viettävät: hallinto, huonekalu, ihmiskunta, valtameri, mäntä – ja sivistys. HS 31.10.2020 Elias Lönnrot  Tuotu savolaismurteista uuteen merkitykseen. sivistyä v    Tuotu savolaismurteista uuteen merkitykseen. aikakauskirja s     ajanmukainen a     asiantuntija s     edustaa v     esitellä v     ilmiö s     luento s     mielipide s     ominaisuus s     osasto s     pääsylippu s     sanomalehdistö s     säteillä v     teollisuus s     tilasto s    Merkityksessä 'tila, asema' toimia v     tuote s  August Ahlqvist
    tuottaa v  August Ahlqvist uskonpuhdistus s     uskonto s    Myös Schildtiä esitetty kehittäjäksi. valtio s     valtiopäivät s     Varsinais-Suomi s     vastuu s     Nykymerkitys vuonna 1883. väline s     ystävätär s     pankkitili s  tuntematon   ehkäistä v  tuntematon   ääntyä v     ravintola s     keitin s     itsekäs a     kansatiede s     kokoelma s     näytelmä s    Nykymerkityksessä. Vuonna 1845 Pietari Hannikainen käytti sanaa merkityksessä 'näytös'. esitelmä s    Nykymerkityksessä kirjain s     pilkku s     Nykymerkityksessä suunnitelma s     tiedes     taides     jalkines     kirjes     kirjailijas     sairaalas     vankilas     tietoniekkas     taitoniekkas     suures     suhdes     ympyräs     neliös     puolisos     henkilös     Schildt ei itse pitänyt sepittämästään sanasta. Ö:hön päättyvä sana oli hänen mielestään naurettava, ja hän ehdotti tilalle muotoa henkile. Ö:llinen muoto oli kuitenkin jo alkanut yleistyä ja se vakiintui käyttöön. eristääv     jalostaav     itsenäistyäv     olettaav     sisustaav     toteuttaav     vähentääv     esines     päätelmäs     perustes     valmistes     kylpyläs     myymäläs     kuvios     aukios     särmiös     yhtiös     kappales     käsines     suomalaisuuss     itsenäisyyss     oppilass     yleisös     yleinena     yleistääv     elinvoimas     eittääv     eläinoppis     epäsuoras     kansanomainena     keskipistes     kielitiedes     lainoppis     luonnonoppis     monipuolinena     oikeustiedes     puoliympyräs     päätoimittajas     selkäydins     sielutiedes     tiedemiess     uudissanas     edeltääv     laites  tuntematon  Suometar-lehden vuosikerrassa 1849 yliopistos     aatoss    C. A. Gottlund, aikansa toisinajattelija. Jukka Parkkinen. Viitattu 16.7.2016.  ajanlaskus      huutokauppas      kansalainens      kirjastos     Agricola käytti termiä kirjakammio. aakkosets     Sepittäjäksi esitetty myös Lönnrotia. aakkosjärjestyss     opistos      papistos      puhekielis      rahastos      sepittääv      toimittajas      uskomuss      verukes      oppilaitoss     kielioppis     käytäntös     ulkonäkös     velkaantuav     säes     Tästä johdettu säkeistö vuonna 1853. kirjallisuuss     kansallisuuss    Elias Lönnrot , Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran tietopaketti. Raija Majamaa 2007. Viitattu 16.7.2016. kuumes     laskimos     valtimos     mustes     koillinens    Suomen kulttuurihistoria 2. aineistos    Aluksi merkitys 'sisällys' ja 'sisällysluettelo' pöytäkirjas     esityss     itsenäinena     kieltolakis     mietelmäs     monikkos     yksikkös     ohjes    Kansankielessä ohje oli metsästystermi. veistoss    Sana tuli suomalaisille tutuksi vuoden 1849 Kalevalasta (7. luku). sopimuss     tasavaltas     toisintos     tumas    Nykymerkityksessä äänioikeuss     puutarhuris     pääomas     ruhtinaskuntas     haaste (oikeus)s     neuvoss     porvaristos     syyttäjäs     erisnimis     korko (talous)s     hitsatav    Sana on lainaa ruotsin verbistä hitsa. emis     solus     epähedelmäs     hedes     istukkas     juurakkos     kaksineuvoinena     kota (kasvin)s     kärhis     liskos     luottis     vana (kasvin)s     siitepölys     alkuperäs     sanastos     päätes     tuotantos     viestis     Veijo Meren mukaan sana on peräisin venäjästä. yksineuvoinena     julkaistav     epävakainena     havainnollinena     hinnastos     hyves     ikimuistoinena     jumalatars     jälkeläinens     korus     kotiutuav     kuvaelmas     lauselmas     lausumas     liikuntas    Muodossa liikunto luettelos     lukemistos     mietintös     muistelmas     muodostaav     muodostuav     ongelmas    Kalevalan vuoden 1835 ensipainoksessa osoites     palkintos     rakennelmas     suudelmas     tahallinena     vakituinena     telttas     uteliaisuuss     virallinena     aate s  tuntematon  alistaav     vakoillav    Johdettu verbistä vaota. junas  tuntematon  Nykymerkityksessä maapallo s    päiväntasaaja s    napapiiri s   Kääntäjä, runoilija ja kriitikko. August Ahlqvist 375 humanistia -sivustolla. Viitattu 25.7.2016. siirtomaa s    käytännöllinen a    urheilu s    Kotikielen Seura, pj. Ahlqvist. Alkunperin urheilla-sana tarkoitti murteissa 'toimia uhkarohkeasti'. suihkukaivo s   leija s    eduskuntas     veturi s    Nykymerkityksessä, ensin muodossa veturivaunu perua v    säestää v    edellyttääv     tallettaav     poliittinena     täsmällinena     vakavarainen v    joukkues  tuntematon  Tullut käyttöön 1800-luvun loppupuolella. Aluksi merkitys oli 'seurue', ja nykymerkitys 1900-luvun alussa. väkijoukkos  tuntematon   piitatav  tuntematon  Vuosisadan loppupuolella merkityksessä 'välittää'. rinnastaav     katsomos     taiteilijas     typpis     tehokasa     vaistos     löytöretkis     periaate s    Lönnrot käytti sanaa 1860-luvulla merkityksessä 'perusajatus'. Yrjö-Koskinen otti käyttöön nykymerkityksen vuonna 1867. aselepos     polkupyöräs     väkijuoma s  tuntematon Raittiuden Ystävät -seuran käyttöön ottama asevelvollisuus s    epäkohta s    harhaoppi s    itsehallinto s    kulkuneuvo s    ohjelma s    päivämäärä s    ruotsintaa v    siirtokunta s    tarkastaa v    tarkoitusperä s    toimiala s    vaurio s    tajuntas     vaikutelmas     Yhdysvallats  tuntematon   mielenkiintoinena     tasos    vakavaa     viranomainen s    yhteiskunta s     puhelins  tuntematon   Uusimaa-lehdessä Porvoossa. omaksuav  tuntematon   lomakes  tuntematon  1900-luvun alussa menetelmäs  tuntematon  1900-luvun alkupuolelta, johdos menetellä-verbistä mitätöidäv  tuntematon  “Jonkun näppärän pankkiherran” 1900-luvun alkupuolella keksaisema johdos sanasta mitätön. Wolmar Schildt oli vuonna 1868 sepittänyt samaan tarkoitukseen sanan mitätöntää. Kielenhuolto on pyrkinyt poistamaan mitätöidä-sanan käytöstä epäsäännöllisenä johdoksena, mutta se on silti säilynyt käytössä. arvovaltas     haastatellav     haastattelus     osallistuav    Suomalais-ruotsalaisessa sanakirjassa vakios  tuntematon   välikysymyss     elokuvas    Artturi Kannisto 375 humanistia -sivustolla. Julkaistu 6.6.2015. Helsingin yliopiston humanistinen tiedekunta. Viitattu 17.7.2016. jonottaav    Aluksi leikillisessä sävyssä käytetty nimitys ilmiölle, joka yleistyi Suomessa ensimmäisen maailmansodan aikana. Kannisto esitti sanaa jo 1907 ja se kirjattiin sanakirjaan vuonna 1920. luonnehtiav     autos  tuntematon  Esiintyi alkuun automobiilin kanssa rinnakkain mutta voitti sen 1920-luvulla. valmentaav     Levisi 1920-luvulla sotilas- ja urheilualoille. taukos     tavoites     maastos     tähdentääv     täsmentääv     lavastaav     avanne (lääk.)s     tutkas    Heinonen, Heikki E: "Sähkötkoo 50 : tutka Suomessa 55 vuotta : Sähköteknillinen koulu 50 vuotta : Tutkamieskilta 25 vuotta" 1998, Sivu 43, Riihimäen Kirjapaino Oy, Tutkamieskilta ry,   muovis     aineenvaihduntas     näppäins  tuntematon  Lähteessä ei määritellä ajankohtaa. valmennuss  tuntematon  Levisi 1920-luvulla sotilas- ja urheilualoille. järjestelmäs     esittääv    esityss     taulukkos     tilannes     kantaesityss  tuntematon  Suomen Sosialidemokraatti -lehdessä tarras  tuntematon   konttis  tuntematon  Merkitystä laajennettiin tarkoittamaan container-tyyppistä kuljetussäiliötä. sähkes    kerhos     lounas (ruok.)s     mainoss    Suomen Kuvalehden vuoden 1928 kilpailu: uudissana termin reklaami tilalle. Sanakilpailuja ja kilpailusanoja. Riitta Eronen. Kielikello.fi. Viitattu 18.9.2018. solmios  tuntematon   tyrmätäv     Toinen tietolähde esittää, että verbi tyrmätä on jo 1800-luvun puolimaista ja tyrmäys on jo Gananderin sanakirjassa 1787. Nyrkkeilyterminä tyrmäys on sen mukaan mainittu Väinö Hämeen-Anttilan toimittamassa Uudessa tietosanakirjassa 1932. evakkos  tuntematon  Muodostunut evakuointi-sanasta, joka tuli kansalle tutuksi talvisodan aikana. pakaste s  tuntematon  Paulig Oy:n järjestämän nimikilpailun voittanut ehdotus kehos  tuntematon  Sepitetty 1940-luvulla lääketieteen tarpeisiin ruumis-sanan rinnalle,Ruumis – elävä?. Riitta Eronen, Kielikello 1/1999. Viitattu 1.2.2017. mahdollisesti Lääketieteen sanastolautakunnan ja Kielitoimiston yhteistoimin. oheinena    kyseinena    viihdes  tuntematon   viihdemusiikkis  tuntematon  Ruotsin sanan underhållningsmusik vastine. iskelmäs    Aluksi sana lanseerattiin muodossa iskusävelmä. veikata v    haavaumas     taajamas     juontajas     juontaav     jäännes     painates     kalustes    Käytäntö koostuu käytänteistä. Terho Itkonen. Kielikello 2/1992. käytännes     paikoituss     lähiös     ravinnes     hyvinvointivaltios  tuntematon  Mitä missä milloin -kirjassaKäsitteen "hyvinvointiyhteiskunta" synty ja merkitys. Kysy kirjastonhoitajalta 13.6.2023.Hyvinvointivaltion kehitys ja eri mallit. Oulun ammattikorkeakoulu. Viitattu 15.3.2024. mopos    Ehdotettiin myös nimitystä nopso. Mopo oli vuonna 1955 markkinoille tulleen mopedin mallinimi. Helkama luovutti vuonna 1959 nimen käyttöoikeuden Polkupyöräteollisuusyhdistykselle. ehostaa v    merk. 'meikata' euroviisuts     viestintäs     palautes  tuntematon   örkkis    Teokseen Taru sormusten herrastaKersti Juva keksi suomen kieleen sanan örkki, ja nyt hän kertoo, miksi sanojen kääntäminen englannista suomeen on usein moni­mutkaista. Helsingin Sanomat 15.9.2019. pihaties    Vastine englannin sanalle drive aitaporrass     Vastine englannin sanalle stile, jolle on ollut olemassa jo suomenkielinen sana jalkaporras taistolaisuuss    Taistolaiset: Iltalehden historialehti, huhtikuu 2013, s. 4–5.  kännykkäs    Kehittäjä oli Nokian myynti-insinööri. Nokia-Mobira rekisteröi sanan tavaramerkikseen 1987, mutta  myöhemmin se luopui tavaramerkistä. tuulipuku s  tuntematon  Mitä Missä Milloin : Kansalaisen vuosikirja 1982, s. 406. Helsinki: Otava, 1981. työuupumuss    Suomen Lääkärilehden entinen päätoimittaja

Lähteet

Luokka:Luettelot sanoista
Luokka:Luettelot suomen kielestä
Luokka:Suomenkieliset sanat ja sanonnat