Ähtärin lukio

Ähtärin lukion toiminta alkoi 1961, kun Ähtärin yhteiskoulu sai luvan lukioluokkien perustamiselle. Nykyisessä muodossaan koulu aloitti vuonna 1973, kun se siirtyi kunnan omistukseen.

Koulussa on noin 110 opiskelijaa, joista ulkopaikkakuntalaisten osuus on merkittävä. Sieltä on valmistunut yhteensä yli 2800 ylioppilasta. Lukio on menestynyt hyvin varsinkin lähtötason huomioivissa lukiovertailuissa; vuosina 2016 ja 2024 se oli STT:n pienten lukioiden vertailun paras. Lukion rehtorina toimii Anne Luodeslampi.

 Historia 
 Perustaminen 
Ähtärin yhteiskoulun oppilasmäärän kasvun seurauksena lukion tarve lisääntyi 1950-luvun ajan. Siksi yhteiskoulun johtokunta alkoi valmistella lukioluokkien saantia. Lupa lukioluokille myönnettiin 3. toukokuuta 1961, ja ensimmäiset oppilaat aloittivat syksyllä.

 Kannatusyhdistys 
Vuonna 1945 perustettu Ähtärin yhteiskoulun kannatusyhdistys oli jo ennen lukioluokkia hankalassa taloudellisessa tilanteessa. Kannattajajäsenet, kunta, seurakunta sekä yhdistykset ja liikemiehet tukivat sen toimintaa. Tämän lisäksi varoja hankittiin erilaisilla keräyksillä, kuten hirsitalkoilla. Lukioluokkien perustamisen yhteydessä yhdistys sai tukea valtiolta ja kunnalta yli 10 miljoonaa markkaa, mutta myös useat seurat järjestivät tukitilaisuuksia.Kampinmäeltä kajahtaa 2011, s. 11–12

 1960-luku 
Vuonna 1961 lukioon valittiin ensimmäiset neljä opettajaa mukaan lukien rehtori Lauri Vesala.Kampinmäeltä kajahtaa 2011, s. 10 Alkuvuosien aikana lukion toimintaa tarkasteltiin tiheään tahtiin: Vuoden 1961 raportin mukaan lukiotoiminta oli alkanut hyvin. Vuotta myöhemmin opettajakunnan toimintaa kutsuttiin ehyeksi ja vuonna 1963 opetuksen laatu arvioitiin kiitettäväksi. Vuoden 1966 yleistarkastuksessa lukiolle myönnettiin pysyvä toimilupa sekä oikeus antaa jatkuvasti päättötodistuksia 25.1.1967.Kampinmäeltä kajahtaa 2011, s. 11, 15–16

Kannatusyhdistyksen talousvaikeuksien jatkuessa ehdotettiin lukion siirtämistä kunnan omistukseen, mikä toteutui vuonna 1969.Kampinmäeltä kajahtaa 2011, s. 14–15 Koulu jatkoi yksityisenä, mutta nimi muuttui Ähtärin yhteislukioksi. Lukion alkuvuosien lukukausimaksu oli 10 000 markkaa, mutta nuoremmat sisarukset selvisivät 5 000 markalla. Tämän lisäksi vähävaraiset saattoivat hakea maksusta vapauttamista.Kampinmäeltä kajahtaa 2011, s. 14

 1970- ja 1980-luvut 
Ähtärin kunta päätti siirtyä jo elokuussa 1973 peruskoulujärjestelmään, minkä seurauksena koulu ei enää jatkanut yksityisenä ja nimeksi vaihdettiin Ähtärin lukio.Kampinmäeltä kajahtaa 2011, s. 15 1970- ja 1980-luvut olivat myös hallinnon uudistamisen aikaa; vuonna 1971 johtokunnan asiantuntijajäseniksi valittiin edustajat Lehtimäeltä ja Soinista. Edustajista tuli syksystä 1974 lähtien täysivaltaisia. Vuonna 1985 johtokuntaan tuli lukiolain myötä muutoksia; yhdeksästä jäsenestä vähintään yksi oli opettaja, yksi kuului muuhun henkilökuntaan, kaksi oli opiskelijoita ja huoltajia tuli olla kolme. Tämän lisäksi keväästä 1970 alkaen lukiossa toimi kouluneuvosto.Kampinmäeltä kajahtaa 2011, s. 13

 Rakennukset 
Ensimmäinen koulurakennus valmistui Kampinmäelle vuonna 1950 ja sen laajennusosa vuonna 1959. Lukioluokkien saannin seurauksena nämäkään tilat eivät riittäneet, vaan uusia alettiin suunnitella heti vuonna 1961. Rakentaminen alkoi vuotta myöhemmin ja lopputarkastus oli 30. heinäkuuta 1963. Uusi lukiosiipi sisälsi muun muassa liikuntasalit sekä kuvataiteen ja luonnonhistorian luokat. Lisäksi uusien WC-tilojen seurauksena ulkohuusseista voitiin luopua.Kampinmäeltä kajahtaa 2011, s. 18-19

Vuonna 1976 valmistui uusi rakennus, joka sisälsi esimerkiksi biologian ja musiikin luokat, kirjaston sekä kansliatilat. Lisätila mahdollisti myös kielistudion.Kampinmäeltä kajahtaa 2011, s. 20

Kampinmäen kaikki rakennukset peruskorjattiin vuonna 2002 niissä ilmenneiden kosteusvaurioiden ja ilmastoinnin puutteiden takia. Samasta syystä rakennuksista jouduttiin kokonaan luopumaan lukuvuoden 2018–2019 jälkeen, minkä jälkeen lukio siirtyi väistötiloihin. Lukuvuodesta 2019–2020 alkaen koulu on toiminut Tuomarniemellä.

Koulutuskeskus Sedu on tehnyt suuntaa antavan päätöksen uuden kampuksen rakentamisesta elokuuksi 2023 Tuomarniemen metsäoppilaitoksen yhteyteen. Mikäli kampus rakennetaan, Ähtärin kaupunki vuokraa sieltä tilat lukiolle.

 Rehtorit 
 №.  Rehtori  Toimikausi  Lähde 1.  Lauri Vesala  1961–1986   2.  Pekka Rasku  1986–2004   3.  Kyösti Nyyssölä  2004–2007   4.  Jorma Yli-Kaatiala  2007–2013   5.  Ville Ylianunti  2013–2015  6.  Anne Luodeslampi 2015–2016   7.  Markku Juhola  2016–2021   8. Anne Luodeslampi  2021– 

 Opiskelijat 
+ Opiskelijat lukuvuosittain Lukuvuosi  Opiskelijat  Ero Näytä kaikki Piilota alku 1961–1962     20 1962–1963     31 1963–1964     23 1964–1965     4 1965–1966     11 1966–1967     24 1967–1968     30 1968–1969  181   38 1969–1970     24 1970–1971     3 1971–1972     3 1972–1973     3 1973–1974     5 1974–1975     21 1975–1976     1 1976–1977     4 1977–1978     26 1978–1979     14 1979–1980     19 1980–1981     8 1981–1982     19 1982–1983     22 1983–1984     1 1984–1985     0 1985–1986     7 1986–1987     5 1987–1988     8 1988–1989     2 1989–1990     16 1990–1991     6 1991–1992     2 1992–1993     20 1993–1994     15 1994–1995     21 1995–1996     1 1996–1997     27 1997–1998     11 1998–1999     12 1999–2000     1 2000–2001     15 2001–2002     30 2002–2003     3 2003–2004     15 2004–2005     3 2005–2006     3 2006–2007     27 2007–2008     3 2008–2009     18 2009–2010     30 2010–2011     21 2011–2012     12 2012–2013     12 2013–2014     9 2014–2015     3 2015–2016     0 2016–2017     0 2017–2018     9 2018–2019     6 2019–2020     4
Lukion opiskelijoiden määrä kasvoi perustamisvuodesta 1961 aina vuoteen 1969 asti, jolloin heitä oli 181. Tämän jälkeen kasvu tasoittui ja opiskelijamäärä pysyi vakaana 1970-luvun ajan.

Koulun opiskelijamäärä on korkeimmillaan ollut yli 200. Esimerkiksi lukuvuoden 2000–2001 syksynä opiskelijoita oli yhteensä noin 213, mikä oli koulun suurin opiskelijamäärä 2000-luvulla.

Vaikka suurin osa lukion opiskelijoista on tullut Ähtäristä, ulkopaikkakuntalaisten osuus on ollut merkittävä. Erityisesti soinilaisten, lehtimäkeläisten ja töysäläisten opiskelijoiden määrä on ollut huomattava. Esimerkiksi kevätlukukauden 1969 opiskelijoista vieraspaikkakuntalaisia oli yli 36 %, joista soinilaisia noin 18 prosenttiyksikköä, lehtimäkeläisiä 10 prosenttiyksikköä ja töysäläisiä 5 prosenttiyksikköä. Millään edellä mainituista paikkakunnista ei ole omaa lukiota.

Vuosien varrella merkittävä määrä opiskelijoista on saapunut myös muista Ähtärin naapurikunnista eli Keuruulta, Virroilta, Alavudelta, Multialta ja Saarijärveltä sekä entiseltä Pihlajavedeltä. Tämän lisäksi yksittäisiä opiskelijoita on tullut monilta muilta paikkakunnilta.

 Opiskelijakunta 
+ Opiskelijakunnan hallituksen puheenjohtajatKampinmäeltä kajahtaa 2011, s. 168–171 Kausi  Puheenjohtaja Näytä kaikki Piilota alku 1961–1962  Esko TuominenHeikki Reponen 1962–1963  Heikki ReponenTapani Forström 1963–1964  Antti PuistoMaija Rajala 1964–1965  Martti TieahoAnna Loppi 1965–1966  Martti TieahoTapani Alkula 1966–1967  Markku Räisänen 1967–1968  Kaija Rautiainen 1968–1969  Anita Puumala 1969–1970  Tuomo TalasmoHilkka Jantunen 1970–1971  Teuvo Tiilikainen 1971–1972  Teuvo TiilikainenJari Mäenpää 1972–1973  Maija-Liisa Veteläsuo 1973–1974  Mirja Tyynelä 1974–1975  Juhani Uusi-Kilponen 1975–1976  ? 1976–1977  Marjo Väänänen 1977–1978  Jukka Helin 1978–1979  Pasi Poukka 1979–1980  Anssi Hintsa 1980–1981  Jari-Pekka Nikkola …  … 1985–1986  Jorma Kukkeenmäki 1986–1987  Marko Lehtinen 1987–1988  Sirpa Mäkelä 1988–1989  Outi Hyyppä 1989–1990  Janne Vesala 1990–1991  Miia Haveri 1991–1992  Suvi Järvinen 1992–1993  Suvi Järvinen 1993–1994  Suvi Järvinen 1994–1995  Taina Jousmäki 1995–1996  Janne Makkula 1997  Pekka Yli-Mutka 1998  Jouni Vähäkyttä 1999  Anna Pukkila 2000  Satu Savola 2001  Suvi Uura 2002  Marika Viinikka 2003  Jaakko Vanhatupa 2004  Nuppu Ervasti 2005  Jarkko Salonen 2006  Pekka Rantala 2007  Satu Vanhamäki 2008  Tuomo Rinne 2009  Taru Suojaranta 2010  Mika Pohjola 2011  Krista Harju
Ähtärin lukion opiskelijakunta on saanut alkunsa yhteiskoulun keskiluokkien puolelta teinikunnasta, joka toimi jo ennen lukioluokkien perustamista. Lukion teinikunta irtautui siitä syyskuussa 1963 pidetyssä perustamiskokouksessa.Kampinmäeltä kajahtaa 2011, s. 21 Syksyllä 1980 perustettiin Ähtärin lukion iloinen oppilaskunta (lyhenne Älli OK), minkä seurauksena teinikunta lakkautettiin seuraavana keväänä (vuonna 1981)Kampinmäeltä kajahtaa 2011, s. 26–27.

 Kerhot ja yhdistykset 
Ähtärin lukiossa on toiminut opiskelijakunnan lisäksi kaksi yhdistystä: raittiusseura Piri ja urheiluseura Kiri. Raittiusseura järjesti esimerkiksi käytös- ja piirustuskilpailuja, urheiluseura liikuntakerhoja ja kilpavalmennusta. Lisäksi seurat toteuttivat yhteistyössä illanviettoja. Yhdistykset toimivat lukion perustamisesta lähtien kunnes Piri lakkautettiin vuonna 1969 ja Kiri vuonna 1972Kampinmäeltä kajahtaa 2011, s. 170.

Yhdistysten järjestämien kerhojen lisäksi lukiolaiset pääsivät osallistumaan esimerkiksi kirjallisuus-, matematiikka-, kamera-, shakki- ja keskustelukerhoihin.Kampinmäeltä kajahtaa 2011, s. 26

 Mesikit-kuoro 
Ähtärin lukion teinikuoro lukiolaistytöille perustettiin vuonna 1968. Myöhemmin kuoro laajeni yläkoulun puolelle, minkä seurauksena uudeksi nimeksi tuli ensin Yläasteen ja lukion nuorisokuoro ja myöhemmin Mesikit. Kuoroon kuului vuodesta riippuen noin 20–30 lukiolaista, mutta enimmillään 80 oppilasta, kun yläkoululaisetkin lasketaan kokonaismäärään.Kampinmäeltä kajahtaa 2011, s. 43

Mesikit-kuoro on esiintynyt Ähtärin lisäksi muilla paikkakunnilla ja myös ulkomailla, minkä lisäksi se on osallistunut moniin kilpailuihin. Ähtärissä kuoro kuultiin esimerkiksi jouluaattona kirkossa, kevätkonserteissa sekä koululla järjestetyissä joulu- ja ylioppilasjuhlissa. Tämän lisäksi Mesikit esiintyi kotikunnassaan Mauno Koivistolle. Mesikit on voittanut useita koulukuorojen kilpailuja Vaasan läänissä, minkä seurauksena se on päässyt esiintymään muun muassa valtakunnallisilla Koulun suurjuhlilla ja muissa nuorten taidetapahtumissa. Vuonna 2000 Mesikkien lauluja esitettiin MTV3-kanavalla ohjelmassa Gaala 2000 suurkuoro. Suomen lisäksi kuoro on esiintynyt Unkarissa, Ruotsissa, Virossa ja Britanniassa. Merkittävin edustustehtävä oli vuonna 2000, jolloin kuoro edusti Suomea Llangollenin kansainvälisillä kuorofestivaaleilla. Kuoro on esiintynyt myös Lyckselessä Ruotsin kuningasparille.Kampinmäeltä kajahtaa 2011, s. 43–45

Mesikit-kuorolle on myönnetty monia palkintoja, kuten Merenkurkun neuvoston stipendi (1996), Kerhokeskus - koulutyön tuki ryn kulttuuripalkinto (1998), Etelä-Pohjanmaan kulttuurirahaston stipendi (1998) ja Etelä-Pohjanmaan kehittämisrahaston apuraha (1999).Kampinmäeltä kajahtaa 2011, s. 45

Mesikit esiintyi viimeisen kerran vuonna 2009, mutta toiminta oli alkanut hiipumaan jo vuodesta 2001 lähtien.Kampinmäeltä kajahtaa 2011, s. 43, 48

 Ylioppilaat 
+ Ylioppilaiden määrät vuosittain Vuosi Ylioppilaat  Kevät  Syksy Näytä kaikki vuodet Piilota alku 1964  17 1965  31 1966  23 1967  24 1968  42 1969  47 1970  54 1971  52 1972  51 1973  56 1974  45 1975  50 1976  55 1977  68 1978  52 1979  52 1980  51 1981  47 1982  75 1983  52 1984  58 1985  53 1986  53 1987  58 1988  46 1989  58 1990  50 1991  44 1992  42 1993  56 1994  46 1995  62 1996  41 1997  67 1998  63 1999  68 2000  56 2001  75 2002  50 2003  68 2004  51 2005  58 2006  38 2007  55 2008  59 2009  50 2010  62 2011  44 2012  29  4 2013  33  6 2014  30  2 2015  43  2 2016  28  1 2017  29  5 2018  38  3 2019  37  0 2020  33  

Lukiosta on vuosien 1964–2020 aikana valmistunut keskimäärin lähes 50 ylioppilasta vuosittain. Valmistuneiden määrä oli alhaisimmillaan vuonna 1964, jolloin lakitettiin 17 ylioppilasta, ja korkeimmillaan vuosina 1982 ja 2001, jolloin lakin painoi päähänsä 75 ylioppilasta. Yhteensä lukiosta on valmistunut yli 2 800 oppilasta.

Vuosien 1964–2011 ylioppilaista hieman alle 39 % on ollut poikia ja loput – noin 61 % – tyttöjä.Kampinmäeltä kajahtaa 2011, s. 164

 Juhlat ja perinteet 
 Juhlat 
Ähtärin lukiossa järjestetään juhla- ja kulttuuritapahtumia, jotka toimivat tapakasvatuksena. Järjestettäviä juhlia ovat muun muassa itsenäisyyspäivä-, joulu-, ylioppilas- ja puurojuhlat. Tämän lisäksi on juhlittu pääsiäistä, järjestetty potkiaisia ja penkinpainajaisia sekä osallistuttu opiskelijakunnan tilaisuuksiin, kuten vanhaintansseihin.Kampinmäeltä kajahtaa 2011, s. 29–42

Itsenäisyyspäiväjuhlat ovat itsenäisyyspäivää edeltävänä koulupäivänä. Ohjelmaan on kuulunut esimerkiksi lipunnosto, aamuhartaus sekä tanssi- ja musiikkiesitys. Myös kynttilöin ja valkoisin liinoin koristellussa ruokasalissa järjestetty juhlalounas on kuulunut ohjelmaan. 1990-luvulta alkaen syksyn ylioppilaat on lakitettu itsenäisyyspäiväjuhlan yhteydessä.Kampinmäeltä kajahtaa 2011, s. 29–30

Lukio on järjestänyt joulujuhlat yhteistyössä yläkoulun kanssa vuoteen 1992 asti, jonka jälkeen kummatkin järjestivät omat juhlansa. Tilaisuuksiin on kuulunut muun muassa musiikkinäytelmiä, jouluevankeliumin lukeminen, tonttuleikki ja yhteislaulu. Vuodesta 1995 alkaen joulujuhlaa on kutsuttu puurojuhlaksi. Samalla juhla siirrettiin päivää aikaisemmaksi ja sen kestoa pidennettiin keskiyön yli, jotta joululomaa edeltävä koulupäivä saataisiin virallisesti suoritetuksi. Lisäksi puurojuhlan ohjelma siirtyi opiskelijakunnan vastuulle ja ensimmäisen vuoden opiskelijoiden esityksiin lisättiin tiernapojat.Kampinmäeltä kajahtaa 2011, s. 31–32

Ylioppilasjuhlat ovat pysyneet rakenteeltaan samankaltaisina; ohjelmaan kuuluu esimerkiksi esityksiä, puheita sekä lauluja, kuten Gaudeamus, Maamme ja suvivirsi. Lisäksi juhlille on valittu vuosittainen teema 1970-luvun alusta alkaen. Paikkana vuoteen 1996 asti oli koulun juhlasali, minkä jälkeen juhlat siirrettiin Ähtäri-hallille.Kampinmäeltä kajahtaa 2011, s. 33

Potkiaiset ja penkinpainajaiset on järjestetty peräkkäisinä päivinä. Toisen vuoden opiskelijat suunnittelevat abiturienteille keskiviikkoillaksi potkiaisjuhlat. Tämän jälkeen abiturientit siirtyvät valmistelemaan torstaina pidettäviä penkinpainajaisia, jotka koostuvat aamunavauksesta, sitä seuraavasta tilaisuudesta, jossa opettajia muistetaan sekä penkinpainajaisajelusta, jota varten pukeudutaan vuosittain valittavan teeman mukaisesti. Tämän lisäksi on järjestetty esimerkiksi abiradio ja tehty abitauluja.Kampinmäeltä kajahtaa 2011, s. 34–38

Vanhaintanssit on esitetty yleisölle vuodesta 1987 lähtien, mutta jo ennen sitä, vuonna 1964, toisen vuoden opiskelijat juhlistivat tanssien abiturienttien poistumista. Vuoteen 1995 asti tanssit järjestettiin liikuntasalissa, minkä jälkeen ne siirtyivät Ähtäri-hallille. Tämän lisäksi tanssit on esitetty päiväkodeissa, alakouluissa ja ikäihmisten hoitolaitoksissa. Lukiolaisten lisäksi tansseihin on osallistunut Sedu Koulutien poikia.Kampinmäeltä kajahtaa 2011, s. 39–42, 140

 Muut perinteet 
Juhlien lisäksi lukion perinteisiin kuuluvat esimerkiksi teemaviikot, Itu-lehden tekeminen, kulttuurimatkat, videomatinea, Ällistock ja urheilutapahtumia, kuten Sport Weekend, Himoksen lasketteluretki sekä Ouluveden ja Hauskanmaan lenkit.Kampinmäeltä kajahtaa 2011, s. 42, 48–53, 100–102

Lukio järjesti vuosina 1996–2007 teemaviikot yhteistyössä ammattikoulun ja Tuomarniemen metsäoppilaitoksen kanssa, minkä jälkeen ne korvattiin yhteistoimintakursseilla. Teemaviikoilla opiskelijat saivat valita yhden kurssin noin 20 järjestetyn joukosta. Tarjontaan kuuluivat muun muassa liikennekasvatus-, kuvataide-, elokuva-, radio-, kieli-, lastenkaitsija-, palloilu- ja kalastuskurssit.Kampinmäeltä kajahtaa 2011, s. 48–50

Sekä lukiossa että yhteiskoulussa on järjestetty Ouluveden lenkki, jonka pituus on lähteestä riippuen 14,6–14,7 km. Lukiossa lenkki on juostu ainakin vuodesta 1981 alkaen, mutta mahdollisesti jo 1970-luvulla. Lukion ennätys on Tero Heikkilän 51.08. Ouluveden lenkin rinnalla on ollut vuodesta 1999 lähtien Hauskanmaan lenkki, jonka pituus on 6,8 km ja jonka ennätys 27.46 on Laura Huhtiniemen hallussa.Kampinmäeltä kajahtaa 2011, s. 102, 147

 Menestyminen lukiovertailuissa 
 Lukiovertailu-sijoituksia Vuosi  Vertailu Ylioppilaita STT MTV HS Yle 2012  33.  148.  195.    29 2013  10.  80.    61.  33 2014  27.  128.  132.    30 2015  10.  162.  188.    43 2016  1.  122.  63.    27 2017  14.      65.  29 2018    221.    218.  38 2019  21.      87.  37 2020      49.    33
Ähtärin lukio on pärjännyt vertailuissa jo 1970-luvulta lähtien, sillä vuoden 1980 yleistarkastuksessa todettiin lukion ylioppilaskirjoitustulosten tason olleen keskiarvoa parempi sekä valtakunnallisesti että Vaasan läänin suomenkielisten lukioiden joukossa.Kampinmäeltä kajahtaa 2011, s. 16

Tämän lisäksi lukio on sijoittunut lähes jokaisessa 2000-luvulla tehdyssä lukiovertailussa, joissa huomioidaan vain ylioppilastutkintotulokset, reilusti paremmin kuin Suomen lukiot keskimäärin. Tämä siitä huolimatta, että lukiossa ei ole keskiarvorajaa.Kampinmäeltä kajahtaa 2011, s. 105 Tätäkin paremmille sijoituksille koulu on päässyt STT:n vertailuissa, joissa huomioidaan tutkintotulosten lisäksi oppilaiden sisääntulokeskiarvot; vuonna 2016 Ähtärin lukio oli vertailun paras sekä vuosina 2013 ja 2015 10. paras.

 Lähteet 
 Kirjalähteet 



 Muut lähteet ja viitteet 

Luokka:38 Kasvatus, opetus
Luokka:Suomen lukiot
Lukio
Lukio