Agricolankatu

Agricolankatu () on asuin- ja liikekatu Helsingissä Kallion kaupunginosassa. Katu nimettiin vuonna 1901 uskonpuhdistaja Mikael Agricolan mukaan.

Profiili ja arkkitehtuuri
pienoiskuva|Agricolankadun jugendtaloja. Ihantolan talo äärioikealla.
pienoiskuva|Kallion kirkon torni hallitsee katunäkymää idästä katsottaessa.

Agricolankadun linja on lähes suora ja sen pituus on runsas kolmanneskilometri. Katu on itä–länsisuuntainen. Sen poikkikadut idästä alkaen ovat

Pengerkatu
Porthaninkatu / Torkkelinkatu
Fleminginkatu
Viides linja / Kaarlenkatu
Itäinen papinkatu

Itäisimmässä osassaan Agricolankatu on pengerretty kahdelle eri korkeustasolle. Porthaninkadun ja Viidennen linjan välissä Agricolankatu rajoittuu eteläosaltaan kahteen pieneen puistoon: Matti Heleniuksen puistoon ja Karhupuistoon. Lännessä Agricolankadun linja jatkuu lyhyen matkaa Itäisenä papinkatuna, joka päättyy Neljänteen linjaan. Matti Heleniuksen puiston kohdalla Agricolankatu on päällystetty nupukivin, muutoin katu on sekä jalkakäytäviensä että autokaistojensa osalta asfalttipäällysteinen.

Agricolankadun rakennuskanta on suurelta osin 1910–1930-luvuilta. Vanhin talo on Ihantola muhkeine torneineen Agricolankadun, Viidennen linjan ja Itäisen papinkadun kulmassa. Ihantolan piirsi O. E. Koskinen ja se valmistui 1907. Kaupunkikuvallisesti Ihantola kuuluu Viidennen linjan kulttuurihistoriallisesti arvokkaaseen talorivistöön.Nenonen & Toppari, 1983, s. 166 ja 167 Agricolankatu 9, 11 ja 13 kadun pohjoislaidalla valmistuivat 1910-luvun alussa.Nenonen & Toppari, 1983, s. 234 Nenonen & Toppari, 1983, s. 238 1900-luvun alussa niiden tienoilla oli maalaistalo, josta Neljännen linjan asukkaat ostivat tinkimaitoa. Karhupuiston kohdalla sijaitsi niin ikään maalaistupa. Agricolankadun itäpäässä on 1930-luvun nousukauden aikana rakennettuja ilmeeltään pelkistettyjä asuinkerrostaloja. Porthaninkadun ja Agricolankadun kulmassa sijaitseva Lauri Tolosen piirtämä kerrostalo oli Helsingin ensimmäinen kokonaan sähköistetty vuokratalo.Nenonen & Toppari, 1983, s. 224Nenonen & Toppari, 1983, s. 222

Agricolankadun ja Torkkelinkadun kulmassa sijaitseva suurikokoinen koulurakennus on Yrjö Sadeniemen käsialaa ja se valmistui 1929.Nenonen & Toppari, 1983, s. 230–231 Kadun länsipäässä sijaitseva Helsingin keskuspelastusasema rakennettiin kolmessa vaiheessa: ensimmäinen vaihe on vuodelta 1914, muutos- ja lisärakennus valmistui 1933 ja uusin osa vuonna 1978. Kortteli oli määrätty Kallion paloaseman paikaksi jo 1903, mutta tuolloin sitä ympäröiviä katuja ei vielä ollut rakennettu.Nenonen & Toppari, 1983, s. 202 ja 205 Lännen suunnassa Agricolankadun arkkitehtonista ilmettä hallitsee Kallion kirkko 65-metrisine torneineen.

pienoiskuva|Yrjö Sadeniemen suunnittelema Helsingin teollisuuskoulu (1929).
Agricolankatuun temaattisesti liittyvä Agricolankuja sijaitsee Torkkelinkadun ja Fleminginkadun välissä Agricolankadun pohjoispuolella.

Lähteet
Nenonen, Katri, Toppari, Kirsi: Herrasväen ja työläisten kaupunki - Helsingin vanhoja kortteleita 2, Sanoma 1983, 
Auvinen, Jari: Puutalojen Kallio, Kustantaja Laaksonen, 2010, 
Auvinen, Jari: Kallion kaduilla puutalojen aikaan, Kustantaja Laaksonen, 2012, 

Viitteet

 Aiheesta muualla 

Luokka:Helsingin kadut
Luokka:Kallio
Luokka:Mikael Agricola