Pireuksen arkeologinen museo

Pireuksen arkeologinen museo () on arkeologinen museo Pireuksen kaupungissa Ateenan metropolialueella Kreikassa. Se esittelee Pireuksen alueelta sekä Argo-Saronisilta saarilta löydettyä pääosin antiikin aikaista esineistöä.

 Historia ja rakennus 
pienoiskuva|vasen|Museon aula.

Pireuksen arkeologisen museon kokoelma sai alkunsa yksityiskokoelmana. Se käsitti muun muassa Pireuksen antiikin aikaisen sataman alueelta tehtyjä hauta- sekä muita löytöjä. Ensimmäinen museo perustettiin vuonna 1935. Nykyinen museo perustettiin vuonna 1966 aikaisemman laajennukseksi ja avattiin vuonna 1981. Uusi museorakennus rakennettiin vuosina 1996–1998. Tämän jälkeen vanha museorakennus jäi varastotiloiksi. Museo kärsi jonkin verran vaurioita vuoden 1999 maanjäristyksessä ja korjattiin tuon jälkeen.

Museorakennus on kaksikerroksinen ja sen näyttelytilat koostuvat yhteensä kymmenestä salista. Lisäksi esineitä on näytillä myös museon ulkotiloissa. Museon kokonaispinta-ala on noin 1 400 neliömetriä ja näyttelytilojen koko noin 1 000 neliömetriä. Vanha museorakennus sijaitsee nykyisen museon vieressä. Aivan museon vieressä on myös hellenistisellä ajalla rakennetun Zean teatterin arkeologinen alue.

 Kokoelmat 

Museo esittelee Pireuksen antiikin aikaisen kauppa- ja sotasataman historiaa ja alueelta tehtyjä löytöjä. Lisäksi sen kokoelmiin kuuluu esineitä muun muassa Kallithéasta, Moschátosta, Attikan rannikolta, Argo-Saronisilta saarilta sekä Kytheralta. Ajallisesti löydöt ajoittuvat mykeneläiseltä pronssikaudelta 1700-luvulta eaa. roomalaiselle ajalle 300-luvulle jaa. Merkittävimmät löydöt ajoittuvat klassiselle kaudelle 400- ja 300-luvuille eaa. Esineisiin kuuluu muun muassa marmorisia ja pronsissia patsaita, keramiikkaa, pronssiesineitä, figuriineja, soittimia, koruja, hautakiviä sekä votiivi- ja hautareliefejä.

Varhaisimpiin löytöihin kuuluvat löydöt Kytheran minolaisesta vuorenhuippupyhäköstä sekä Ágios Konstantínoksen mykeneläisestä pyhäköstä Méthanan niemeltä. Museon merkittävimpiä esineitä ovat harvinaiset pronssiveistokset, joita on säilynyt antiikin ajalta muutoin suhteellisen vähän, koska niiden materiaali on käytetty myöhemmin uudelleen. Museon pronssipatsaat ovat säilyneet, koska ne oli piilotettu ennen roomalaisten hyökkäystä, ja jääneet unohduksiin. Niistä merkittävimmät ovat Apollonia esittävä niin kutsuttu Pireuksen Apollon arkaaiselta kaudelta noin 530–520 eaa., mikä on harvoja tuolta kaudelta säilyneitä pronssisia veistoksia; sekä Athenea esittävä pronssipatsas (Pireuksen Athene) ja kaksi Artemiin pronssipatsasta (Pireuksen Artemiit), jotka ovat 300-luvulta eaa. Merkittävimpiin esineisiin lukeutuvat myös Moscháton Kybelen temppelin sekä Kallithéan temppelinkaltaisen muistomerkin veistokset.

Ensimmäinen kerros

Toinen kerros

Ulkotilat

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

*