Santalahti

Santalahti on Tampereen läntinen kaupunginosa, joka rajoittuu pohjoisessa Näsijärveen, idässä Särkänniemeen, etelässä Ylä- ja Ala-Pispalaan sekä lännessä Lielahteen. Santalahden asemakaava vahvistettiin vuonna 1945.

 Historia 
pienoiskuva|Hylätty tehdas vuonna 2011. 
pienoiskuva|Entinen kattohuopatehdas vuonna 2008. Koska Santalahden tehtaat sijaitsivat pääosin rinnemaastossa rautatietä alempana, rahtia siirrettiin tehtaisiin betonisilla lastaussilloilla.Selvitys rakennetusta ympäristöstä, s. 93
Santalahti pysyi 1800-luvulle asti asumattomana ja rakentamattomana, sillä sen maasto ja maaperä olivat viljelykseen kelpaamattomia. Teollisuus levittäytyi kauemmas keskustasta ja Tammerkoskesta sen jälkeen, kun höyryvoima vapautti tehtaat vesivoimasta. Samaan aikaan keskusta-alue kärsi myös tonttipulasta. Santalahden teollistumiseen vaikuttivat merkittävästi Näsijärven vesiyhteydet, vuonna 1895 valmistunut Tampere–Pori-rata sekä Pohjanmaan suuntaan johtanut maantie. Santalahteen rakennettiin useita tuotantolaitoksia, kuten kattohuopatehdas, luujauhotehdas, höyrysaha ja Santalahden paperitehdas. Rinnemaastoon valmistui myös tehtailijoiden asuinhuviloita ja tehdastyöläisten asuinrakennuksia.Selvitys rakennetusta ympäristöstä, s. 9–15 Kokonaisuudessaan Santalahden teollisuustoiminta vaikutti merkittävästi sen eteläpuolella sijaitsevan Pispalan työläiskaupunginosan syntyyn.

Laajimmillaan teollisuusympäristö oli toisen maailmansodan aikoihin. 1950-luvun lopulla Santalahden teollisuusalue alkoi kuitenkin rappeutua muun muassa siksi, ettei sillä ollut laajenemismahdollisuuksia, eikä teollisuuden kehittämistä kaupunkikeskustojen tuntumassa nähty enää tarkoituksenmukaisena. Hiljalleen suurin osa rakennuksista autioitui.Selvitys rakennetusta ympäristöstä, s. 91–92

2000-luvulle asti Santalahdessa säilyi paljon useita tehtaita ja niiden osia, ja osa rakennelmista toimi graffitigallerioina. 2010- ja 2020-luvuilla suurin osa vanhasta rakennuskannasta kuitenkin purettiin.

 Asuinalueena 
pienoiskuva|Näsijärven Pahvitehdas on yksi Santalahden säästetyistä tehdasrakennuksista.
Vuonna 2018 Santalahteen alkoi rakentua uusia kerrostaloja. Asuintaloja valmistuu yli 2 300 asukkaalle. Kesällä 2022 Näsijärven rantaan valmistui tapahtuma-alue, jota kutsutaan sekä Santalahden rantapuistoksi että Särkänniemen tapahtuma­rannaksi. Alueella järjestettäviin tapahtumiin mahtuu 25 000 kävijää.

 Liikenne 
Santalahden läpi kulkee vilkas Paasikiven–Kekkosentie. Alun perin rautatien ja Näsijärven välissä ei ollut tietä, ja Santalahden teollisuusalueelle kuljettiin pohjoispuolelta rautatien yli, kunnes rantaa alettiin täyttää 1950-luvun lopulla alkaen ja 1960-luvulla valmistui Rantatie.Selvitys rakennetusta ympäristöstä, s. 14

Alueella on aikoinaan sijainnut myös Santalahden seisake. Paikalla sijainnut arkkitehti Bruno Granholmin suunnittelema ja vuonna 1907 valmistunut liikennepaikkarakennus purettiin paikan lakkauttamisen jälkeen 1970-luvulla.Iltanen, Jussi : Radan varrella: Suomen rautatieliikennepaikat (2. painos), s. 117. Helsinki: Karttakeskus, 2010. .  Elokuussa 2023 Tampereen raitioliikenne alkoi liikennöidä keskustasta Santalahteen, ja vuoden 2025 alussa reittiä jatkettiin Lentävänniemeen.

 Katso myös 
 Haarlan paperitehdas
 Pispalan uittotunneli
 OTK:n tulitikkutehdas

Lähteet


Viitteet

Aiheesta muualla 
Historiateos Santalahden teollisuusalueesta

*