Sisäinen motivaatio

Sisäinen motivaatio kumpuaa yksilön sisältä eikä siten ole ulkopuolelta ohjattavissa. Sen ydinkäsitteenä voidaan pitää autonomiaa eli omaehtoisuutta. Sisäisesti motivoitunut ihminen nauttii tekemisestä itsestään tai arvostamansa päämäärän saavuttamisen ajatuksesta. Yksilön toiminta on tällöin omaehtoista; motivaatio lähtee hänestä itsestään eikä ulkoisten palkkioiden yllyttämänä. Autonomian edellytyksenä on, ettei yksilön toimintaa pyritä kontrolloimaan liiallisin rajoituksin. Toiminnan- ja valinnanvapaus ovat seikkoja, jotka kultivoivat sisäisesti motivoituneen yksilön tuloksellisuutta tavoitteidensa saavuttamisessa. Martela & Jarenko 2014, s. 28-29

 Intentioiden merkitys 
Motivoitunut käytös edellyttää intentiota eli pyrkimystä tavoitteidensa saavuttamiseen; se on siis toimintaa, joka välittyy intentioiden kautta. Motivaatio voidaan jakaa sisäiseen ja ulkoiseen motivaatioon sen perusteella, kumpuavatko nämä intentiot yksilön sisältä omaehtoisesti vai ohjaako yksilön intentioita jokin ulkoinen motiivi. Tulikorpi 2007, 10–11 Sisäisesti motivoitunut yksilö hakeutuu tekemään hänelle mielekkäitä asioita ja tehtäviä. Tehtävät innostavat häntä ulkoisista palkkioista riippumatta. Sisäinen motivaatio on proaktiivista, mikä tarkoittaa, että sisäisesti motivoituneen yksilön valinnat ja teot ovat hänen omien arvojensa ja päätöstensä mukaisia. Ne eivät ole olosuhteiden tai ulkoisen tahon sanelemia. Näin ollen yksilö ei joudu pakottamaan itseään tehtävien pariin, koska motivaatio niin sanotusti virtaa hänestä sisältäpäin. Tällainen tekeminen koetaan huomattavasti vähemmän raskaaksi kuin ulkoisesti motivoitu tekeminen. Martela & Jarenko 2014, 14

 Sisäsyntyinen ja sisäistetty motivaatio 
Eduskunnan tulevaisuusvaliokunnan julkaisussa on korostettu sisäisen motivaation kahden eri muodon eroavaisuutta. Sisäsyntyinen motivaatio motivoi yksilöä kaikista vahvimmin, koska siinä jo tekeminen itsessään tuottaa tekijälle nautintoa. Sillä voidaan tarkoittaa oppimistehtävistä nauttimista, tehtäväsuuntautuneisuutta, uteliaisuutta, sitkeyttä ja tehtäviin sitoutuneisuutta. Salmela-Aro & Nurmi 2005, 109

Sisäistetty motivaatio kytkeytyy itselle tärkeisiin päämääriin ja siksi tekeminen tuntuu merkitykselliseltä. Tehtävissä ja toiminnoissa nimenomaan niihin sitoutuminen on palkitsevaa. Sisäistetty motivaatio onkin korvaamaton tekijä opiskelun ja työelämän yhteydessä, kun tulosten saavuttaminen vaatii pitkäjänteistä työtä. 

 Sisäisen motivaation kolme perustekijää 
Eduskunnan tulevaisuusvaliokunnan raportissa käsitellään sisäisen motivaation kolmea perustekijää, joita ovat kyky, autonomia ja yhteisöllisyys. Käsitteistä on arkikielessä kuvaannollisesti puhuttu myös vapautena, virtauksena ja vastuuna. Martela & Jarenko 2014, 19, 28-30Missä on kielellinen kyvykkyytenne? Teppo Sillantaus. HS Kuukausiliite 5/2022, s. 10.

Kyky tarkoittaa yksilön kokemusta siitä, että hän osaa asiansa ja on aikaansaava tekemisissään. Kyvykkääksi itsensä tunteva henkilö uskoo pystyvänsä suoriutumaan annetuista tehtävistä menestyksekkäästi. Koetun kyvyn on todettu olevan suorassa yhteydessä parempaan lopputulokseen. 

Omaehtoisuudella tarkoitetaan yksilön kokemusta siitä, että tekeminen on hänestä itsestään lähtöisin, eikä tunnu ulkoapäin ohjatulta. Motivaatio on lähtöisin yksilöstä itsestään eikä ympäristön tarjoamista palkkioista. Olennaista on, kokeeko henkilö tavoitteet omikseen. 

Kolmas sisäisen motivaation lähde, yhteisöllisyys, pohjautuu yksilön tarpeeseen olla yhteydessä toisiin ihmisiin. Yksilö on parhaimmillaan, kun hän kokee olevansa osana kannustavaa, turvallista ja lämminhenkistä yhteisöä. Motivaatio on siis vahvasti kytköksissä ympärillä oleviin ihmisiin. Toinen elementti vuorovaikutuksen lisäksi yhteisöllisyyttä määrittämään on yksilön tarve kokea tekevänsä hyvää muille. Ihminen pyrkii auttamaan läheisiään ja huolehtimaan siitä, ettei vahingoita muita ihmisiä. 

 Sisäinen motivaatio oppimiskyvyssä ja -tuloksissa 
Sisäisen motivaation merkitys oppimisen ja opiskelun lähtökohtana on erittäin merkittävä. Sillä on selkeä yhteys yksilön oppimiskykyyn; sisäisesti motivoitunut ihminen pystyy suuntaamaan keskittymisensä ja tarkkaavaisuutensa olennaisiin asioihin. Tämän voidaan katsoa johtavan laadukkaaseen ja monipuoliseen oppimiseen sekä sinnikkyyteen. Nurmi 2013, 549 Sisäisesti motivoituneen opiskelijan sitoutuminen opintoihin ja tehokkuus niiden suorituksessa ovat kestävämmällä pohjalla kuin ulkoisesti motivoituneen opiskelijan. 

Opiskelijan sisäinen motivaatio on parhaimmillaan, kun hän voi itse vaikuttaa opintojensa sisältöön. Tärkeiksi tai mieleisiksi kokemiensa asioiden opiskelu lisää yksilön autonomian tunnetta ja vaikuttaa sitä kautta myös kokemukseen omasta kyvykkyydestä. Sisäisesti motivoituneet opiskelijat vaikuttavat positiivisesti myös oppimistilanteisiin ja tuloksiin luokkaympäristössä. Opetuksen ja oppimisen taso paranevat opettajan huomatessa opiskelijoiden aidon halun oppia. Vihanto 2004. Opettajan suhtautumisella oppilaisiin on siis todettu yhteys oppimistuloksiin; innostus korreloi tuloksellisuuden kanssa. Martela & Jarenko 2005, 6. Tutkimuksen mukaan informoiva palaute yhdistettynä paineettomaan opiskeluilmapiiriin tukee autonomian ja kyvyn tunteita ja sitä kautta sisäistä motivaatiota. Salminen & Sinivuori 2005, 25.

 Katso myös 
Motivaatioteoriat
Itsemääräämisteoria

 Lähteet 

Csikszentmihalyi M. (1975) Beyond boredom and anxiety: Experiencing flow in work and play. San Francisco, CA: Jossey-Bass. Julkaisuun viitannut Martela F. & Jarenko K. 2014, Sisäinen motivaatio, tulevaisuuden työssä tuottavuus ja innostus kohtaavat. Eduskunnan tulevaisuusvaliokunnan julkaisu
Martela F. & Jarenko K. 2014, Sisäinen motivaatio, tulevaisuuden työssä tuottavuus ja innostus kohtaavat. Eduskunnan tulevaisuusvaliokunnan julkaisu
Nurmi J. 2013, Motivaation merkitys oppimisessa. Lyhyempiä kirjoituksia. 
Salmela-Aro K. & Nurmi J. 2005, Mikä meitä liikuttaa, modernin motivaatiopsykologian perusteet. Jyväskylä: PS-kustannus.
Salminen L. & Sinivuori K. 2005, Motivaatiota etsimässä, eläytymismenetelmä tutkimus koulumotivaatioon vaikuttavista tekijöistä. Pro gradu-tutkielma, Jyväskylän yliopisto
Tulikorpi L. 2007, Matkalla kohti parempaa kouluvuotta. Toimintatutkimus Hyvä-Minä projektin vaikutuksesta 9.-luokkalaisten koulunkäyntiin. Tampereen yliopisto
Vihanto M. 2004, Opiskelussa tarvitaan sisäistä motivaatiota. Mercurius, Turun kauppakorkeakoulun tiedotuslehti

 Viitteet 

Luokka:Käyttäytyminen
Luokka:Kognitio