Myooma

Myooma on kohdun lihaksen hyvänlaatuinen kasvain.

Myoomista ei yleensä ole potilaalle haittaa, eivätkä ne ole vaarallisia. Pahanlaatuisiksi eli syöpäkasvaimiksi ne eivät muutu. Joskus ne voivat sijainnistaan ja koostaan riippuen kuitenkin aiheuttaa kipua, painon tunnetta, tihentynyttä virtsaamistarvetta, lisääntynyttä vuotoa ja jopa anemiaa. Lukuisat tai suuret myoomat voivat olla joissakin tapauksissa myös riski raskauden kululle. Myoomia suositellaan seurattavaksi säännöllisesti. Koska myoomat ovat hormoniriippuvaisia kasvaimia, ne yleensä pienenevät ja jopa häviävät menopaussin jälkeen. Vaihdevuosi-iässä ilmaantuva ja nopeasti kasvava myooma pyritään yleensä hoitamaan nopeasti, sillä kyseessä voikin olla pahanlaatuinen kasvain.

 Myoomien esiintyminen ja luokittelu 
Myoomien syntymekanismi on toistaiseksi tuntematon, mutta tiedetään, että niitä ilmaantuu erityisesti hedelmällisyysiässä. Näin ollen hormoniperäisten syiden epäillään olevan ilmiön takana. Myoomia on jossain elämänvaiheessa yli 20 %:lla naisista. Myoomien ilmaantumisessa geneettinen alttius näyttelee tärkeää osaa. Suomesta tunnetaan ”myoomasukuja”, joissa naisilla esiintyy lukuisia myoomia kohdussa nuoremmalla iällä kuin keskimäärin. Myös etnisyys vaikuttaa myoomien esiintyvyyteen. Mustilla myoomia esiintyy enemmän kuin valkoisilla, ne ilmaantuvat usein nuoremmalla iällä, ovat harvemmin yksittäisiä ja vaativat useammin hoitoa oireisuutensa takia.

Sana leiomyooma tarkoittaa sitä, että kyseessä on sileän lihaskudoksen kasvain. Vain noin 2 % myoomista sijaitsee kohdunkaulassa. Suurikokoinen myooma kohdunkaulan alueella vaikeuttaa alatiesynnytystä.

Transmuraalinen myooma on lihaskudoksen sisällä, subseröösinen myooma kohdun ulkoseinässä ja submukoosinen myooma kohtuontelossa. Myooma voi myös sijaita kohdun kannatinsiteissä sen ulkopuolella tai kasvaa kohdusta tulevan varren päässä.

Leiomyosarkooma on harvinainen pahanlaatuinen lihaskasvain, mutta solutyypiltään aivan eri asia kuin kohdunkaulan tai kohdun runko-osan syöpä.

Myooma ei muutu pahanlaatuiseksi, mutta oireista riippuen varsinkin suuria tai hankalasti sijaitsevia myoomia on syytä poistaa. Suurena on tavattu pitää yli 12 cm:n läpimittaisia myoomia. Vuonna 2006 Suomessa kohdunpoistoista noin kolmasosa tehtiin myoomien takia.

 Myoomien tutkiminen 
Gynekologi voi epäillä myoomaa/myoomia sisätutkimuksen perusteella, mikäli kohtu tuntuu suurentuneelta, kyhmyiseltä ja huonosti liikkuvalta. Tavallinen emättimen kautta tehtävä ultraäänitutkimus havaitsee luotettavasti varsin pienetkin myoomat ja niiden sijainnin suhteessa kohtuonteloon ja kohdun limakalvoon. 3D-ultraäänitutkimuksesta voi olla lisäapua, samoin kuin doppler-tekniikan tai kohtuonteloon tehtävän keittosuolaruiskutuksen käytöstä ultraäänitutkimuksen aikana.  MRI-kuvantaminen on myös käyttökelpoinen vaihtoehto etenkin silloin, kun suunnitellaan myoman poistoleikkausta tai halutaan arvioida nopeasti kasvaneen myooman riskiä pahanlaatuisuuteen.

 Myoomien hoito 
pienoiskuva|Vasemmalla kookas subserööttinen myooma kohdun vasemmassa sarvessa. Oikealla sama kohtu avoleikkauksena tehdyn myoomanpoiston jälkeen.
Myoomia hoidetaan, jos ne aiheuttavat naista häiritseviä oireita. Yksittäisiä kohtuonteloon pullistuvia ja vuoto-oireita aiheuttavia myoomia voidaan poistaa kohduntähystyksessä höyläämällä ne pois sähkövirran avulla (resektoskopia). Myös kohdun lihaskerroksessa tai ulkopinnalla olevia myoomia voidaan poistaa leikkauksella, mikäli kohtu halutaan säilyttää esimerkiksi raskaustoiveen takia, mutta pelkkien myoomien poistaminen ei estä niiden ilmaantumista uudelleen. Kohtuvaltimoiden tai myooman syöttöverisuonien tukkimista läpivalaisussa (ns. embolisaatio) on myös käytetty pienentämään myoomia ja vähentämään vuoto-oireita. Embolisaation jälkeen raskautta ei yleensä suositella, koska kohdun verenkierto ei ole enää ennallaan ja vakavia istukan kiinnittymishäiriöitä on tavattu. Myoomaembolisaatioita tehdään kaikissa yliopistollisissa sairaaloissa. Uutena hoitovaihtoehtona on magneettiohjattu ultraääni (MRg-HIFU: magnetic resonance-guided high-intensity focused ultrasound), jolla myoomia voidaan tuhota. HIFU-hoito säilyttää hedelmällisyyden, vaikkakaan raportoituja raskauksia ei vielä ole kovin paljon ja lisää tutkimusta tarvitaan. HIFU-hoitomuoto on Suomessa saatavilla Turun yliopistollisessa sairaalassa.

Myoomiin voidaan myös käyttää hormonaalista hoitoa. Lisääntynyttä kuukautisvuotoa voidaan hoitaa hormonikierukalla. Uutena lääkkeenä markkinoille on tullut ulipristaaliasetaatti, kauppanimeltään Esmya. Se vaikuttaa tehokkaasti vuotoa vähentävästi ja myös pienentää myoomia. Esmyaa on käytetty kolmen kuukauden kuurina vähentämään potilaan oireita ennen myoomien tai kohdun poistoa, mutta se näyttäisi olevan turvallinen myös toistettuina kuureina ilman leikkaushoitoa.

Lopullinen ja tehokkain myoomien hoitovaihtoehto on kohdunpoisto.

 Aiheesta muualla 
Aila Tiitinen: Myoomat (kohdun lihaskyhmyt), Lääkärikirja Duodecim, 22.10.2015
Pia Suvitie, Antti Perheentupa: Myoomat ja hedelmällisyys, Lääketieteellinen Aikakauskirja Duodecim, 2011;127(17):1848-56
Marita Hippeläinen: Myoomista ja niiden hoidosta (EGO-päivät 2016) 
Tietoa Esmya-valmisteesta (Gedeon Richter)
Tyksin tiedote myoomien ultraäänihoidosta 

 Lähteet 

Luokka:Gynekologia