Pirjo Hämäläinen

{{Kirjailija
| nimi            = Pirjo Hämäläinen
| alkuperäinen nimi = 
| kuva            = Pirjo Hämäläinen.jpg
| kuvankoko       = 
| kuvateksti      = Pirjo Hämäläinen
| koko nimi       = Pirjo Raila Helinä Hämäläinen (myös Hämäläinen-Forslund)
| salanimi        = 
| syntymäaika     =  
| syntymäpaikka   = Valkeala
| kuolinaika      = 
| kuolinpaikka    = Hyvinkää
| ammatit         = taidehistorioitsija, kirjailija ja kolumnisti
| äidinkieli      = suomi
| kansalaisuus    = Suomi
| aikakausi       = 
| tyylilajit      = 
| aiheet          = 
| suuntaus        = tietokirjallisuus
| tuotannon kieli = 
| debyyttiteokset = 
| pääteokset      = 
| sivusto         = 
| puoliso         = 
| lapset          = 
| vanhemmat       = 
| palkinnot       = 
| ehdokkuudet     = 
| uskonto         = 
| huomioita       = 
| allekirjoitus   = 
}}
Pirjo Raila Helinä Hämäläinen (myös Hämäläinen-Forslund, 24. toukokuuta 1952 Valkeala – 3. helmikuuta 2017 HyvinkääKuolinilmoitus, Helsingin Sanomat 7.3.2017, s. B 11) oli suomalainen taidehistorioitsija, kirjailija ja kolumnisti.

Hämäläinen kirjoitti ylioppilaaksi Kouvolan tyttölyseosta ja opiskeli sen jälkeen Kouvolan kieli-instituutissa venäjää ja Helsingin yliopistossa taidehistoriaa, venäjää ja muita humanistisia aineita. Filosofian kandidaatiksi hän valmistui 1981. Hämäläisen ensimmäisiä työpaikkoja olivat Gallen-Kallelan museo, Museoviraston rakennushistorian osasto, Helsingin taiteilijaseura ja Suomen taideakatemian tiedotus- ja valistusosasto. Helsingistä Hämäläinen lähti 1982 käynnistämään Hyvinkään taidemuseota, jonka pysyvänä kokoelmana esitellään Yrjö Saarisen maalauksia.

Kansan Uutisten kulttuuritoimittajana Hämäläinen aloitti 1989. Kolmen vuoden kuluttua hän siirtyi vapaaksi kolumnistiksi. Hyvinkään Sanomiin, nykyiseen Aamupostiin, Hämäläinen kirjoitti 1980-luvulta lähtien taidearvosteluja ja kolumneja.

Hyvinkään kaupunginvaltuustossa Hämäläinen oli vasemmistoliiton edustajana. Hän vaikutti myös muun muassa Hyvinkään kaupunginhallituksessa, Uudenmaan maakuntahallituksessa, Suomen Kulttuurirahaston Uudenmaan rahastossa ja Euroopan alueiden komiteassa. Suomi–Venäjä-Seurassa Hämäläinen toimi monissa eri tehtävissä, kymmenisen vuotta myös Hyvinkään osaston puheenjohtajana.

Hämäläinen julkaisi suuren määrän artikkeleita ja yli 20 tietokirjaa. Hänelle olivat aiheina läheisiä kuvataide, tyylihistoria, sukuhistoria, paikallishistoria, folklore, kasviperinteet, Pietari, Karjalankannas ja Hyvinkää.

 Tärkeimmät teokset 
 Maammon marjat, entisaikain lasten elämää. WSOY 1987. .
 Lyhyt matka Viipuriin, kaupunkiopas, yhdessä Jukka Forslundin kanssa. WSOY 1989. .
 Loputon lapsuus, Tyrvään ajan merkitys Axel Gallénille. Tyrvään Sanomat 1990. .
 Suuri antiikkikirja, yhdessä Wenzel Hagelstamin kanssa. WSOY 1991. .
 Pieni tulevaisuuskirja, yhdessä Kari Karjalaisen kanssa. Imatran Voima 1993. .
 Seitsemän tietä taiteeseen, maalareiden kehityskertomuksia. WSOY 1994. .
 Tervetuloa taidenäyttelyyn. WSOY 1996. .
 Kultakauteni, lapsuuteni. Hyvinkään taidemuseo 1994. .
 Kontu, kolmasti halkaistu kylä. Konnun kylätoimikunta 1997. .
 Elisabetin romaani, Järnefeltin perheen pietarilainen tausta. WSOY 1999. .
 Helene Schjerfbeck, Taikavuorella – muutoksen vuodet 1902–1925, yhdessä muiden kirjoittajien kanssa. WSOY 2001. .
 Mahdollisen lapset, historiaa ja taidetta, yhdessä Tuula Vuolteen kanssa. Vammaisten lasten ja nuorten tukisäätiö 2001. .
 Roman Jelizavety, istorija semi Klodtov-Jarnefeltov. Žurnal Neva, Sankt-Peterburg 2002. .
 Uusi antiikkikirja 1900–1980, yhdessä Wenzel Hagelstamin kanssa. WSOY 2003. .
 Antikvaari, antiikkiesineiden tietosanakirja, yhdessä Jukka Forslundin kanssa. WSOY 2004. .
 Suomalainen maisema, Taiteen teemat. Weilin & Göös 2005. .
 Arkinen työ, Taiteen teemat. Weilin & Göös 2007. .
 Kaikki taiteen takia, Hyvinkään taiteilijaseura 50 vuotta. Hyvinkään taiteilijaseura 2008. .
 Talkootyön monumentti, Hyvinkään Järjestötalon historiikki. Hyvinkään Järjestötalosäätiö 2009. .
 Jugend Suomessa. Otava 2010. .
 Taiteen helmet, sata suomalaista maalausta. Otava 2014. .
 Kuolleen miehen morsian'', postuumisti. Marakanda 2019. 

 Lähteet 
 Suomen kansallisbibliografia Fennica 

 Viitteet 

Luokka:Suomalaiset tietokirjailijat
Luokka:Suomalaiset taidehistorioitsijat
Luokka:Hyvinkään kaupunginvaltuutetut
Luokka:Vasemmistoliiton poliitikot
Luokka:Vuonna 1952 syntyneet
Luokka:Vuonna 2017 kuolleet