Tanskan kulttuurikaanon

Tanskan kulttuurikaanon () on Tanskan kulttuuriministeriön vuosina 2004–2006 kokoama kulttuurikaanon maan kulttuuriperinnön tärkeimpinä pidetyistä taideteoksista, elämänurista ja muista ilmentymistä. Kaanon muodostuu 108 kohteesta kahdeksassa kategoriassa: arkkitehtuuri, kuvataide, muotoilu ja käsityö, elokuva, kirjallisuus, musiikki, esittävä taide ja lastenkulttuuri. Vuonna 2006 julkaistuun kulttuurikaanoniin valittiin jokaisesta kategoriasta 12 kohdetta, paitsi että musiikkikategoriaan valittiin 12 taidemusiikin ja 12 populaarimusiikin kohdetta, ja muutaman kategorian kahdestoista kohde on useasta teoksesta muodostuva antologia.

 Arkkitehtuuri 
Arkkitehtuurin kaanonkomiteaa pyydettiin nimeämään 12 työtä, jotka kattaisivat sekä rakennus- että maisemasuunnittelun. Sovittiin, että kohteiden ei tarvitse sijaita Tanskassa. Komitean puheenjohtajana toimi Lone Wiggers ja jäseninä Carsten Juel-Christiansen, Malene Hauxner, Lars Juel Thiis ja Kent Martinussen.

 Kohde Sijainti Vuosi Arkkitehti Kuva Aarhusin raatihuone Aarhus  1937–1942  Arne Jacobsen,Erik Møllerv 106x106px|Århusin kaupungintalo Aarhusin yliopisto Aarhus  1931  Kay Fisker,
C. F. Møller,
Povl Stegmann,
Carl Theodor Sørensen 75x75px|Århusin yliopisto Hoverin kirkko  Ringkøbingin lähellä Jyllannissa  1100-luku  tuntematon  75x75px|Hoverin kirkko Glorupin kartano  Nyborg, Fyn-saaren itäranta  1100-luku,1742–1743,
1762–1765,
1773–1775  Philip de Lange,Christian Joseph Zuber
Nicolas-Henri Jardin 75x75px|Glorupin kartano Frederiksstaden Kööpenhamina  1749–1771  Nicolai Eigtved 112x112px|Amalienborg Vor Frue -kirkko Kööpenhamina  1811–1829  C. F. Hansen 75x75px|Vor Frue kirke Jægersborgin peurapuisto  Klampenborg, Sjellanti  1846  Rudolph Rothe 75x75px|Vesthus Asuinalue, Brumleby  Østerbro, Kööpenhamina  1854–1856  Gottlieb Bindesbøll
Vilhelm Klein 75x75px|Lægeforeningens boliger Mariebjergin hautausmaa  Gentofte, Sjellanti  1925–1935  G. N. Brandt 100x100px|Mariebjergin kirkkomaa  Sormikaava  Kööpenhamina  1947  Peter Bredsdorff  75x75px|Sormikaava Sydneyn oopperatalo  Sydney, Australia  1957–1973  Jørn Utzon  75x75px|Sydney Opera House Ison-Beltin silta Sjellanti–Fyn 1991–1998  Dissing + Weitling – Hans Dissing ja Otto Weitling 101x101px|Storebæltsbroen

 Kuvataiteet 
Kuvataiteiden kaanonkomiteassa sovittiin, että kaanoniin sisällytetään vain elämäntyönsä jo tehneiden taiteilijoiden teoksia. Jokainen komitean viidestä jäsenestä sai nimetä yhden suosikkiteoksensa sen jälkeen, kun ensin oli yhteisesti päätetty seitsemästä. Komitean puheenjohtajana toimi Hein Heinsen ja jäseninä Hans Edvard Nørregård-Nielsen, Bente Scavenius, Bjørn Nørgaard ja Sophia Kalkau.
 Teos Sijainti Vuosi Taiteilija Kuva Trundholmin aurinkovaunut Tanskan kansallismuseo  n. 1300 eaa.  tuntematon  75x75px|Sun chariot Ylösnousemus  Undløsen kirkko  n. 1440  unionimestari 75x75px|Frescoes in Undløse Church Bordesholmin alttari  Schleswigin tuomiokirkko  valmistunut 1521  Hans Brüggemann 100x100px|Bordesholm Altar Frederik V ratsailla  Amalienborgin linna  valmistunut 1771  Jacques Saly  100x100px|Statue of Frederik V Jason ja kultainen talja  Thorvaldsenin museo  valmistunut 1828  Bertel Thorvaldsen  113x113px|Jason with the Golden Fleece Udsigt gennem tre buer i Colosseums tredje stokværkum Tanskan valtion taidemuseo  1813–1816  C. W. Eckersberg  75x75px|View through three of the northwesterly arches in the Colosseum's third storey Syysaamu Sortedam-järvellä  Ny Carlsberg Glyptotek  1838  Christen Købke  75x75px|Autumn Morning on Lake Sortedam Støvkornenes dans i solstrålerne  Ordrupgaard  1900  Vilhelm Hammershøi 88x88px|Dust Motes Dancing in the Sunbeams Kesäpäivä Roskilde-vuonolla  Randers-taidemuseo  1900  L. A. Ring 75x75px|Summer Day by Roskilde Fjord Suuri helpotus  J.F. Willumsenin museo  1923–1928  J. F. Willumsen  Seisova nainen  Göteborgin taidemuseo  1937–1943  Astrid Noack Stalingrad  Museum Jorn, Silkeborg  1957–1972  Asger Jorn 

 Taideteollisuus ja käsityö 
Taideteollisuuden ja käsityön kaanonkomitea päätti nimetä kohteita, joilla syntyaikanaan on ollut käytännöllinen funktio ja jotka ovat yhä omaleimaisia ja tunnistettavia myös kansainvälisesti. Komiteaa johti Merete Ahnfeldt-Mollerup ja sen jäseniä olivat Erik Magnussen, Astrid Krogh, Ursula Munch-Petersen ja Louise Campbell.
 Tuote Muotoilija Vuosi Kuva Viikinkivene Skuldelev 2 tuntematon  n. 1042  75x75px|Skuldelev 2 Flora Danica (kirja) ja Flora Danica (astiasto, Royal Copenhagen) Georg Christian Oeder, Johann Christoph Bayer, useita muita 1761–1883  113x113px|Flora Danica Thorvald Bindesbøllin elämäntyö  1846–1908  101x101px|Thorvald Bindesbøll Knud V. Engelhardtin elämäntyö  1882–1931  99x99px|Knud V. Engelhardt Marie Gudme Lethin elämäntyö  1895–1997  PH valaisinten varjostinjärjestelmä Poul Henningsen  1925– (jatkuu yhä) 75x75px|PH lamp shade system Teeastiasto  Gertrud Vasegaard 1956  Gedser kokeellinen tuuliturbiini  Johannes Juul 1957  S-tuoli  Verner Panton  1960   Polyuretaanituoli  Gunnar Aagaard Andersen 1964  Kevi-kalustepyörä  Jørgen Rasmussen 1965  105x105px|Kevi wheel castor Fiberline-julkisivujärjestelmä  Fiberline Composites ja Jan Søndergaard 2006 

 Elokuva 
Elokuvan kaanonkomitea päätti valita elokuvia, jotka kuvaavat tanskalaista elämää ja käyttävät tanskalaisia näyttelijöitä. Poikkeuksena he valitsivat mukaan elokuvan Nälkä (Sult), jonka tapahtumat sijoittuvat Osloon ja näyttelijät ovat ruotsalaisia. Komitean puheenjohtajana toimi Susanne Bier ja jäseninä Vinca Wiedemann, Tivi Magnusson, Ole Michelsen ja Jacob Neiiendam.
 Elokuva Ohjaaja Vuosi KuvaKunnioita vaimoasi(Du skal ære din hustru) Carl Th. Dreyer 1925111x111px|Dreyer av Mandelmann Vihan päivä(Vredens dag) Carl Th. Dreyer 1943 Ditte ihmislapsi(Ditte menneskebarn)Bjarne Henning-Jensen 1946 Soldaten og Jenny Johan Jacobsen 1947 Nälkä(Sult) Henning Carlsen 1966  Bennys badekar Jannik Hastrup ja Flemming Quist Møller 1971  Matador Erik Balling 1978–1982  Tiedon puu(Kunskabens træ) Nils Malmros 1981  Ranskalainen illallinen(Babettes gæstebud) Gabriel Axel 1987  Pelle Valloittaja(Pelle Erobreren) Bille August 198775x75px|August Juhlat(Festen) Thomas Vinterberg1998113x113px|Vinterberg Idiootit(Idioterne) Lars von Trier 1998106x106px|Trier

 Kirjallisuus 
Kirjallisuuskomitea piti tärkeänä valita teoksia, jotka ovat kestäneet aikaa ja vaikuttaneet tanskalaiseen kirjallisuuteen ja kulttuuriin yleisemminkin. Komiteaa johti Finn Hauberg Mortensen ja sen jäseniä olivat Erik A. Nielsen, Mette Winge, Claes Kastholm Hansen ja Jens Christian Grøndahl.

 Kirjailija Teos Vuosi Kuva  Leonora Christina Jammers Minde  1673–1674, julkaistu 1869  100x100px|Leonora Steen Steensen BlicherPræsten i Vejlbye  1829  96x96px|Blicher H. C. Andersen Pieni merenneito(Den lille Havfrue)  1837 101x101px|Hans Christian AndersenSøren Kierkegaard   Joko – tahi: Katkelma elämästä(Enten – eller) 1843 110x110px|KierkegaardJ. P. Jacobsen  Rouva Marie Grubbe: Sisäkuvia seitsemänneltätoista vuosisadalta(Fru Marie Grubbe)  1876  120x120px|J.P. Jacobsen Herman Bang Ved Vejen   1886  93x93px|Bang  Henrik Pontoppidan Onnen poika 1–2 (Lykke-Per) 1898–1904 107x107px|Pontoppidan Johannes Vilhelm Jensen Kuningas murtuu(Kongens fald) 1900–1901 106x106px|Jensen  Karen Blixen Talvisia tarinoita(Vinter-Eventyr)  1942   Klaus RifbjergOg andre historier  1964 79x79px|Rifbjerg Inger Christensen Sommerfugledalen 1991 79x79px|Christensen

Kahdestoista kaanoniin valittu teos on 24 runon antologia:
 Kirjailija Teos Vuosi KuvaKansanlaulu, tekijä tuntematon Ebbe Skammelsøn  Kansanlaulu, tekijä tuntematonGermand Gladensvend Thomas Kingo Hver har sin Skæbne (Sorrig og Glæde...)  86x86px|KingoH. A. Brorson  Den yndigste rose er funden 173293x93px|BrorsonJohs. Ewald  Til Siælen. En Ode 178094x94px|EwaldAdolf Vilhelm Schack von Staffeldt Indvielsen 1804 85x85px|StaffeldtAdam Oehlenschläger Hakon Jarls Død eller Christendommens Indførsel i Norge 1803 98x98px|OehlenschlägerN. F. S. Grundtvig  De Levendes Land 1883 97x97px|GrundtvigChristian Winther Rosa unica  1849 92x92px|WintherEmil Aarestrup  Paa sneen (Suom. "Lumella") 1838 84x84px|AarestrupHolger Drachmann Jeg hører i Natten den vuggende Lyd  1877118x118px|DrachmannSophus Claussen  Ekbatana  189695x95px|ClaussenJeppe Aakjær  Aften  191278x78px|AakjærThøger Larsen Den danske Sommer 1914Tom Kristensen Det er Knud, som er død  1936Jens August Schade Læren om staten  1928112x112px|SchadeGustaf Munch-Petersen det underste land  1933Thorkild Bjørnvig  Anubis 1955 Ole Sarvig Regnmaaleren  1943Morten Nielsen Øjeblik  1945Frank JægerSidenius i Esbjerg  1959 Ivan Malinowski Myggesang  1958Per Højholt Personen på toppen  1985Henrik Nordbrandt Violinbyggernes by 1985

 Musiikki 
Musiikin kaanonkomitea päätti keskittyä yksittäisiin teoksiin eikä niinkään säveltäjien kokonaistuotantoihin. He valitsivat 12 taide- ja 12 kevyen musiikin edustajaa. Komitean puhetta johti Per Erik Veng ja jäsenet olivat Jørgen I. Jensen, Torben Bille, Inger Sørensen ja Henrik Marstal.

 Taidemusiikki 
 Säveltäjä / tekijä Teos Vuosi Kuva F. L. Æ. Kunzen Holger Danske 1789111x111px|Kunzen C. E. F. Weyse Otte Morgensange ja Syv Aftensange  1837 ja 1838 92x92px|Weyse H. C. LumbyeKolme galoppia: Telegraph-Galop, Champagne-Galop ja Kjöbenhavns Jernbane-Damp-Galop 1844, 1845 ja 184793x93px|Lumbye Niels W. Gade Elverskud 1854 86x86px|Gade J. P. E. HartmannVølvens Spådom   1872 96x96px|Hartmann Peter Heise Drot og marsk 187895x95px|Heise Carl Nielsen Maskarade 1906 100x100px|Nielsen Carl Nielsen  Sinfonia n:o 4: Sammumaton 1916 Rued LanggaardAntikrist 1923 110x110px|LanggaardPer Nørgård  Sinfonia n:o 3 1976 Pelle Gudmundsen-Holmgreen Symphony-Antiphony  1978 

Kahdestoista valittu teos Højskolesange (Kansankorkeakoulun lauluja) koostuu 12 laulusta:
 Säveltäjä / tekijä Teos Vuosi Kuva C. E. F. Weyse (1826), sanat N. F. S. Grundtvig Den signede dag med fryd vi ser 1826Kansanlaulu, uudelleen sanoittanut Svend Grundtvig Det var en lørdag aften   1849 110x110px|Svend GrundtvigKansanlaulu Mariagerin seudulta En yndig og frydefuld sommertid   Julkaistu A.P. Berggreenin kokoelmassa Danske folkesange 1869Carl Nielsen, teksti Ludvig Holstein Vi sletternes sønner Musiikki 1906, teksti 1903 Carl Nielsen, teksti Jeppe AakjærJens Vejmand   Musiikki 1907, teksti 1905 Thomas Laub, teksti St. Blicher”Det er hvidt herude” Musiikki 1914, teksti 1838Oluf Ring, teksti Thøger Larsen   Danmark, nu blunder den lyse nat Musiikki 1922, teksti 1914 Poul Schierbeck, teksti Hans Christian Andersen I Danmark er jeg fødtMusiikki 1926, teksti 1850Thorvald Aagaard, teksti Laurits Christian Nielsen Jeg ser de bøgelyse øer Musiikki 1931, teksti 1901 Otto Mortensen, teksti Helge RodeDu gav os de blomster, som lyste imod os Musiikki 1939, teksti 1921Otto Mortensen, teksti Alex Garff Septembers himmel er så blå   1949Peter Erasmus Lange-Müller / Shu-Bi-Dua, teksti Holger DrachmannVi elsker vort land Musiikki 1887 ja 1980, teksti 1885

 Populaarimusiikki 
 Säveltäjä/sanoittaja Teos Vuosi KuvaKai Normann Andersen  12 laulun valikoima: ”Musens sang”, ”Den allersidste dans”, ”Pige træd varsomt”, ”Å hvor jeg, ih, hvor jeg, uh hvor jeg vil”, ”I dit korte liv”, ”Man binder os på mund og hånd”, ”Alle går rundt og forelsker sig”, ”Gå ud og gå en tur”, ”Glemmer du”, ”Titte til hinanden”, ”Drømmeland” ja ”Gå med i lunden”  1925–1959Dansk Guldalderjazz  Dansk Guldalderjazz Vol. 1–4 1940–1949Savage Rose  The Savage Rose    1968Kim Larsen  Værsgo  1973 105x105px|Kim LarsenBenny Andersen ja Povl Dissing  Svantes Viser  197375x75px|Andersen Gasolin' Live sådan 1976 Kliché  Supertanker  1980 C. V. Jørgensen Tidens Tern   1980113x113px|Jørgensen Sebastian Stjerne til støv  1981 101x101px|Sebastian Palle Mikkelborg ja Miles Davis  Aura 1984/1985  tv·2  Nærmest lykkelig  1988 

Kahdenneksitoista teokseksi valittiin antologia Evergreens:
 Säveltäjä/sanoittaja Teos Vuosi Kuva  Sven Gyldmark/Poeten   ”Solitudevej” – es. Elga Olga Svendsen Esityksestä Cirkusrevyen 1953 Sven Gyldmark & Erik Leth  ”Er du dus med himlens fugle” – es. Poul Reichhardt  Elokuvasta Vagabonderne på Bakkegården 1958   Vidar Sandbeck & Peter Mynte – single ”Heksedans (her kommer mutter med kost og spand)” – es. Raquel Rastenni  1960   Bjarne Hoyer & Ida From  ”To lys på et bord” – es. Otto Brandenburg  Dansk Melodi Grand Prix, 1960 Otto Helge Francker & Sejr Volmer-Sørensen  ”Dansevise” – es. Grethe Ingmann ja Jørgen Ingmann  Dansk Melodi Grand Prix, 1963  Bent Fabricius-Bjerre & Klaus Rifbjerg   ”Duerne flyver” – es. Cæsar  Elokuvasta Jeg er sgu min egen, 1967  John Mogensen ”Så længe jeg lever” – es. John Mogensen.  Single 1970, myös albumilla John Mogensen: John, 1973  Anne Linnet  ”Smuk og dejlig” – es. Shit & Chanel Albumilta Shit & Chanel, 197575x75px|LinnetPeter A. G. Nielsen / Gnags ”Under Bøgen” – es. Gnags Albumilta Er du hjemme i aften, 1977105x105px|Nielsen Shu-bi-dua  ”Danmark” – es. Shu-bi-dua  Albumilta Shu-bi-dua 78'eren, 1978 Frans Bak & Per Nielsen  ”Danse i måneskin” – es. Trine Dyrholm & Moonlighters  Dansk Melodi Grand Prix, 1987  Lars Lilholt Kald det kærlighed – es. Lars Lilholt Band  Albumilta Lars Lilholt Band: Portland, 1986105x105px|Lilholt

 Esittävät taiteet 
Esittävän taiteen kaanonkomitea perusteli valinneensa ainutlaatuista luovuutta edustaneita teoksia, joilla on merkitystä nykyajassakin. Puhetta johti Flemming Enevold ja jäseniä olivat Karen-Maria Bille, Jokum Rohde, Sonja Richter ja Erik Aschengreen.
 Tekijä Teos Vuosi Kuva Ludvig Holberg   Jeppe Niilonpoika(Jeppe på Bjerget)  1722 99x99px|Holberg Adam Oehlenschläger Aladdin  1805 98x98px|Oehlenschläger August Bournonville ja Herman Severin Løvenskiold  La Sylphide, baletti 1836 95x95px|Bournonville Henri Nathansen Indenfor Murene  1912103x103px|Nathansen Kaj Munk Ordet1932 75x75px|Munk Kjeld Abell  Anna Sophie Hedvig 1939Neljä revyynumeroa: Man binder os på mund og hånd (Liva Weel, 1940), Skolekammerater (Kellerdirk, 1956), Brevet til Bulganin (Osvald Helmuth, 1957), Fingernummeret (Dirch Passer, 1974) 1940, 1956, 1957 and 1974Harald Lander ja Knudåge Riisager Etudes  1948 Flemming Flindt ja Georges Delerue Enetime  1963SolvognenJulemandshæren  1974 Sort Sol Sort Sol live, Carlton og Wurst 1986–1987 Jess ØrnsboMajonæse 1988

 Lasten kaanon 
Lasten kulttuurikaanon muodostettiin sitä mukaa kun valinnat muissa komiteoissa etenivät. Siihen otetut työt edustavat siis monia eri taiteenlajeja.
 Tekijä Teos Vuosi Kuva Carl Theodor Sørensen  Lasten rakennusleikkipuisto   1931Gunnar Nyborg-Jensen (toim.)De små synger, lasten laulukirja  1948 Astrid Henning-Jensen Yksin maailmassa(Palle alene i verden), elokuva  1949Carl Barks Anders And og den gyldne hjelm, sarjakuva(”Aku Ankka ja kultainen kypärä”) 1954112x112px|BarksNanna Ditzel Høj stol -syöttötuoli  1955Godtfred Kirk Christiansen Lego-palikka   1958 75x75px|Lego bricksCecil Bødker Karkuri ja musta ratsu(Silas og den sorte hoppe), lastenkirja  1967 Halfdan Rasmussen & Ib Spang Olsen Halfdans ABC, aapinen 1967Katrine Hauch-FausbøllKaj & Andrea, televisio-ohjelma 1971Anne Linnet Go’ sønda’ morn’, lastenmusiikkialbumi  1980 75x75px|LinnetSøren Kragh-Jacobsen Kumi-Tarzan(Gummi-Tarzan), elokuva  1981Steen KoernerNøddeknækkeren, lastenteatteriesitys  2003

 Vastaanotto 
Kulttuurikaanonin yhdeksi tavoitteeksi asetettiin tanskalaisten ja maahanmuuttajien välisen integraation helpottaminen. Tämän on arveltu toteutuneen huonosti. Tiedotusvälineiden mukaan kulttuurikaanonilla on ollut vähäinen vaikutus. Sanomalehti Berlingske näki kaanonilla kuitenkin merkitystä siinä, miten ei-sosialistinen hallitus oli uskaltanut yksinkertaisesti todeta, että toiset taideteokset ovat parempia kuin toiset.

Lähteet
 238 sivua 

Luokka:Tanskalainen kulttuuri