Kestävän kehityksen tavoitteet

Kestävän kehityksen tavoitteet () ovat joukko tavoitteita, joiden tavoitteena on antaa suunta kansainvälisen kehityksen tulevaisuudelle. Niiden tavoitteena on tehdä maailmasta kaikille parempi paikka elää. Kestävän kehityksen tavoitteita luotaessa on pyritty huomioimaan sekä ympäristö, ihmiset, ihmisoikeudet, alueelliset ja kulttuurilliset erot, talouden näkökulmat, että niiden sovellettavuus kaikkialle maailmaan. Tavoitteiden keskiössä on yhteistyö ja ihmisoikeuksien merkitys.

Kestävän kehityksen tavoitteet ovat Yhdistyneiden kansakuntien luomia ja edistämiä kestävän kehityksen maailmanlaajuisia tavoitteita. Vaikka YK on virallisesti tavoitteiden takana, vastuu niiden toteuttamisesta on kaikilla YK:n jäsenvaltioilla ja viime kädessä näiden valtioiden hallituksilla, kunnilla, yrityksissä, koulutuslaitoksilla, julkisilla palveluilla ja jokaisella ihmisellä. 

Kestävän kehityksen tavoitteet korvasivat vuonna 2015 YK:n vuosituhattavoitteet. Isoimpana erona vuosituhattavoitteisiin nykyisillä kestävän kehityksen tavoitteilla on se, että nämä uudet tavoitteet koskettavat kaikkia YK:n jäsenvaltioita, eivät vain kehitysmaita. Kestävän kehityksen tavoitteet on suunniteltu vuosille 2015–2030. Ohjelma sisältää 17 tavoitetta ja 169 tarkempaa kohdetta näitä tavoitteita varten. Tavoitteiden toteutumista seurataan YK:n tasolta ja lisäksi valtioilla on omia suunnitelmia ja seurantamenetelmiä tavoitteiden toteuttamiseen.

Luonnollisesti kehitystavoitteet ovat saaneet myös kriittistä palautetta. Erityisesti mielipiteitä ovat herättäneet tavoitteiden määrä ja selvien seurantajärjestelmien puute. Lisäksi moni on kokenut, että tavoitteet eivät ole tarpeeksi konkreettisia. 

Tavoitteet 
pienoiskuva|Globaali nälkäindeksi (GHI) vuonna 2017, punaisella ja oranssilla merkityt maat kärsivät erittäin vakavasti aliravitsemuksesta .
Vuoden 2015 elokuussa 193 maata sopi seuraavista 17 tavoitteesta: tavoitteet voidaan ryhmitellä joko numerojärjestyksessä tai jakaa viiteen eri kategoriaan, joita ovat rauha, yhteistyö, ihmiset, planeetta ja hyvinvointi. YK:n materiaaleissa jokaiselle tavoitteelle on myös luotu useampi alatavoite, joita on yhteensä 169 kappaletta. Alatavoitteista numeroilla merkityt tavoitteet ovat numeraalisesti mitattavia konkreettisia tavoitteita ja kirjaimella merkityt alatavoitteet enemmänkin ohjeita ja kehotuksia tavoitteisiin sitoutuneille maille.pienoiskuva|Esimerkki sanitaatiotilojen kehittämistarpeesta (Sambia, 2004).

 Ei köyhyyttä: ensimmäisenä tavoitteena on poistaa köyhyys maailmasta sen kaikissa muodoissa.
 Ei nälkää: toisena tavoitteena on poistaa nälkä sekä saavuttaa ruokaturva kaikkialla maailmassa. Lisäksi tavoitteena on parantaa ravitsemusta ja tukea kestävää maataloutta.
 Terveyttä ja hyvinvointia: kolmantena tavoitteena on taata kaiken ikäisille ihmisille terveellinen elämä ja lisätä hyvinvointia.
 Hyvä koulutus: neljäntenä tavoitteena on taata avoin, tasa-arvoinen ja laadukas koulutus kaikilla ja tukea elinikäisen oppimisen mahdollisuuksia.
 Sukupuolten tasa-arvo: viidentenä tavoitteena on vahvistaa naisten ja tyttöjen oikeuksia ja mahdollisuuksia ja saavuttaa sukupuolten välinen tasa-arvo.
 Puhdas vesi ja sanitaatio: kuudes tavoite on varmistaa kaikille puhtaan veden saanti, sanitaatio ja kestävä käyttö.
 Edullista ja puhdasta energiaa: seitsemäntenä tavoitteena on varmistaa kaikille luotettava, edullinen, kestävä ja uudenaikainen energia.
 Ihmisarvoista työtä ja talouskasvua: kahdeksantena tavoitteena on edistää kaikkia koskevaa kestävää talouskasvua. Lisäksi tavoitteena on tukea täyttä ja tuottavaa työllisyyttä ja asiallisia työpaikkoja.
 Kestävää teollisuutta, innovaatioita ja infrastruktuureja: yhdeksäntenä tavoitteena on luoda kestävää infrastruktuuria ja edistää kestävää teollisuutta ja erilaisia innovaatioita.
 Eriarvoisuuden vähentäminen: kymmenes tavoite on vähentää eriarvoisuutta sekä maiden sisällä että niiden välillä. Samaan aikaan kun tuloerot ovat maiden välillä pienentyneet, eriarvoisuus maiden sisällä on kasvanut. Köyhien maiden mahdollisuudet vaikuttaa kansainvälistä kauppaa koskevaan päätöksentekoon ja sitä sääteleviin normeihin ovat rikkaampia maita heikommat.  Tavoitteena on esimerkiksi: sukupuoli, uskonto tai varallisuus eivät vaikuta siihen, millaista palvelua, koulupaikan tai työpaikan kukin meistä saa. Kaikki saavat yhtälailla osallistua yhteiskunnassa päättämiseen esimerkiksi äänestämällä. Kehitysmaiden mielipiteet halutaan saada aiempaa enemmän kuuluviin kansainvälisessä päätöksenteossa. Kansainvälisen talouden säätelyä ja valvonta pyritään parantamaan. Jotta tavoite voidaan saavuttaa tulee syrjivät ja eriarvoisuutta ylläpitävät lait ja käytännöt muuttaa.
 Kestävät kaupungit ja yhteisöt: yhdestoista tavoite on taata kaikille turvallinen ja kestävä kaupunkiympäristö ja asuinyhdyskunta.
 Vastuullista kuluttamista: kahdestoista tavoite on taata erilaisten kulutus- ja tuotantotapojen kestävyys.
 Ilmastotekoja: kolmantenatoista tavoitteena on toimia kiireellisesti ilmastonmuutosta ja sen vaikutuksia vastaan.
 Vedenalainen elämä: neljästoista tavoite on säilyttää maailman meret ja niiden tarjoamat luonnonvarat ja edistää niiden kestävää käyttöä.
 Maanpäällinen elämä: viidestoista tavoite on suojella maaekosysteemejä, palauttaa niitä mahdollisuuksien mukaan ennalleen ja edistää niiden kestävää käyttöä. Lisäksi tavoitteena on edistää erityisesti metsien kestävää käyttöä, taistella aavikoitumista vastaan, sekä pysäyttää maaperän köyhtyminen ja luonnon monimuotoisuuden häviäminen.
 Rauhaa ja oikeudenmukaisuutta: kuudestoista tavoite on edistää yhteiskuntia, joissa on rauha. Lisäksi tavoitteena on taata kaikille pääsy oikeuspalveluiden piiriin ja rakentaa erilaisia tehokkaita ja vastuullisia instituutioita kaikilla tasoilla.
 Yhteistyö ja kumppanuus: viimeisenä tavoitteena on tukea vahvemmin kestävän kehityksen toteutumista ja maailmanlaajuista kumppanuutta.

 Kestävän kehityksen tavoitteiden toteuttaminen Suomessa 
Pääministeri Juha Sipilän hallitus hyväksyi keväällä 2017 Agenda 2030 -toimeenpanosuunnitelman, jonka tavoitteena on edistää kestävän kehityksen tavoitteiden toteutumista Suomessa. Suunnitelman painopisteenä on luoda Suomesta hiilineutraali ja resurssiviisas valtio ja painottaa Suomea yhdenvertaisuuden, osaamisen ja tasa-arvon esimerkkimaana. Suomi oli yksi ensimmäisistä maista, jotka julkaisivat virallisen suunnitelman kestävän kehityksen tavoitteiden toteutumiseksi.

Pääministeri Sanna Marinin hallitus julkaisi päivitetyn toimeenpanosuunnitelman vuonna 2020. Toimeenpanosuunnitelma, toiselta (epäviralliselta) nimeltään valtioneuvoston Agenda 2030 -selonteko, painottaa hiilineutraalin hyvinvointiyhteiskunnan luomista, joka on myös sen virallisessa nimessä. Selonteon kuvauksen mukaan "hallitusohjelman tavoitetta sosiaalisesti, ekologisesti ja taloudellisesti kestävästä Suomesta toimeenpannaan strategisten kokonaisuuksien kautta", joiden oli määrä ohjata hallituksen työtä myös Agenda 2030:n tavoitteiden saavuttamiseksi. 

Suomi tukee voimakkaasti kestävän kehityksen tavoitteiden toteutumista myös muualla maailmassa. Suomen kehityspolitiikan painopistealueet ja kehitysyhteistyösuunnitelmat ovat linjassa kestävän kehityksen tavoitteiden kanssa. Suomen kehitysyhteistyössä painottuvat erityisesti naisten aseman ja oikeuksien parantaminen ja demokratian ja hyvän hallinnon edistäminen. Lisäksi Suomi on keskittynyt kansainvälisen ilmastopolitiikan edistämiseen.

Myös Suomessa toimivan AIESEC-järjestön tarjoamat kansainväliset vapaaehtoisprojektit on suunniteltu vaikuttamaan yhteen tai useampaan YK:n kestävän kehityksen tavoitteista.

Lähteet

Aiheesta muualla

Transforming our world: the 2030 Agenda for Sustainable Development sustainabledevelopment.un.org 
Sustainable Development Goals sustainabledevelopment.un.org 
http://www.un.org/sustainabledevelopment/sustainable-development-goals/ 
Nuoret YK:n Kestävän kehityksen tavoitteiden puolesta 

tavoitteet
Luokka:Yhdistyneet kansakunnat