J. A. Mustonen

Johan Arvid Mustonen (25. helmikuuta 1882 Paavola – 25. tammikuuta 1955 Thunder Bay, Ontario) oli suomalainen sanomalehtimies ja radikaali sosialisti, joka 1900-luvun alkuvuosina oli mukana ns. työläisaktivistien toiminnassa. Vuonna 1907 hän joutui pakenemaan Pohjois-Amerikkaan, jossa Mustonen vietti loppuelämänsä.

 Elämä 
 Varhaiset vuodet ja poliittinen toiminta Suomessa 
Mustonen syntyi maanviljelijäperheeseen Pohjois-Pohjanmaan Paavolassa. Vuonna 1900 hän aloitti opinnot Kajaanin seminaarissa, josta Mustonen valmistui opettajaksi 1904. Seuraavat kaksi vuotta hän työskenteli opettajana Iisalmessa, kunnes vuonna 1906 muutti Kuopioon ja ryhtyi vastaperustetun sosialidemokraattisen Savon Työmiehen toimittajaksi. Vuonna 1907 hän oli lyhyen aikaa myös lehden päätoimittaja.

Työväenliikkeeseen Mustonen oli tullut mukaan vuoden 1905 suurlakon yhteydessä. Lakon jälkeen hän toimi tsaarinvaltaa vastustaneiden työläisaktivistien maanalaisissa ryhmissä. Mustosta pidetään Kuopion seudun aktivistien aattellisena johtajana, joka otti vaikutteita muun muassa venäläiseltä anarkistilta Pjotr Kropotkinilta. Hänen päätoimittajakaudellaan Savon Työmies ihaili avoimesti väkivaltaista luokkataistelua ja julisti vallankumousta Suomessa ennenkuulumattomalla paatoksella. Mustosen näkemyksen mukaan perinpohjaiseen yhteiskunnalliseen muutokseen tähtäävä vallankumous oli ainoa tavoiteltava päämäärä. Hän hyväksyi sen saavuttamiseen myös väkivallan ja muut terroriteot sekä vallankumouksellisen toiminnan rahoittamisen erilaisilla ryöstöillä.Soikkanen, Hannu: Sosialismin tulo Suomeen – Ensimmäisiin yksikamarisen eduskunnan vaaleihin asti, s. 250–251. WSOY, Porvoo–Helsinki, 1961. 

Kesän ja syksyn 1907 aikana Kuopion työväenyhdistyksen sekä paikallisten työläisaktivistien ryhmien jäseniä oli osallisena useisiin väkivaltaisuuksiin ja ryöstöihin. Syksyllä 1907 kuopiolaiset työläisaktivistit ryöstivät Haapaniemessä toimineen Saastamoisen rullatehtaan palkkarahat sekä Karhonsaaren sahan kassanhoitajan. Mustonen pakeni kuitenkin marraskuussa Pohjois-Amerikkaan, ennen kuin häntä ehdittiin pidättämään.

 Vuodet Pohjois-Amerikassa 
Mustonen saapui Pohjois-Amerikkaan alkuvuonna 1908 ja työskenteli aluksi Ontarion Port Arthurissa ilmestyneen suomenkielisen Työkansan toimittajana. Myöhemmin vuosina 1908–1909 hän opiskeli Wisconsinin Appletonissa sijaitsevassa Lawrencen yliopistossa, jossa Mustonen myös vuonna 1915 avioitui Iisalmesta lähtöisin olleen Anna Maria Mårdin (1880–1963) kanssa. Vuosina 1915–1919 hän oli Port Arthurissa ilmestyneen Canadan Uutisten ja 1919–1925 New Yorkin Uutisten päätoimittaja. Tämän jälkeen Mustonen palasi Kanadaan, jossa hän asettui perheineen Thunder Bayhin pieneen Quornin kylään. Mustonen työskenteli lähes 30 vuoden ajan rautatieläisenä sekä vielä myöhemmin eläkevuosinaan 1940–1950-luvuilla paikallisen postitoimiston hoitajana. 

J. A. Mustonen kuoli 72-vuotiaana tammikuussa 1955. Tuhkauksen jälkeen hänen jäännöksensä levitettiin lentokoneesta Ontarion metsiin. Mustonen halusi testamentissaan sen suoritettavan ilman minkäänlaisia uskonnollisia seremonioita.

 Muistelmat 
Vuonna 1908 Mustonen julkaisi New Yorkissa muistelmansa toiminnastaan työläisaktivistien liikkeessä. Suomessa kirja ilmestyi vuotta myöhemmin ja se käännettiin samalla myös venäjäksi. Teoksen sisältämien paljastusten johdosta prokuraattori Lorenzo Kihlman käynnisti laajan selvityksen, jota johti varatuomari Arthur Holmström. Kuulusteltavia oli yhteensä noin 150 ja myöhemmin poliisi suoritti myös useita vangitsemisia eri puolilla maata. Suurin osa vangituista kuitenkin vapautettiin nopeasti ja oikeuteen asti eteni vain muutama tapaus.

 Teokset 
Salat julki: kumouksellisten ja rauhallisen kehityksen sosialistien keskinäiset välit, viime aikaiset pyrkimykset ja toimintatavat Suomessa, omakustanne, New York, 1908.

 Lähteet 

Luokka:Sortokausien aktivistit
Luokka:Suomalaiset päätoimittajat
Luokka:Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen jäsenet
Luokka:Amerikansuomalaiset henkilöt
Luokka:Kanadansuomalaiset henkilöt
Luokka:Vuonna 1882 syntyneet
Luokka:Vuonna 1955 kuolleet