Storoževoin kapina

Storoževoin kapina oli Neuvostoliiton laivaston Storoževoi-fregatilla tapahtunut miehistön kapina vuonna 1975. Kapina on yksi kylmän sodan dramaattisimmista laivastokapinoista.

 Tausta 
Storoževoi oli Neuvostoliiton Itämeren laivaston sukellusveneentorjunta-alus, jonka asemapaikka oli Riika. Guttridge, Leonard F. (2002). Mutiny: A History of Naval Insurrection. Berkley Books, s. 292.  Kapinan taustalla olivat kurinpidolliset ongelmat, jotka johtivat miehistön lomien peruuttamiseen marraskuussa 1975. Kapinan alullepanija oli aluksen poliittinen upseeri, 36-vuotias kapteeniluutnantti Valeri Sablin, joka uskoi Neuvostoliiton kommunistisen johdon, erityisesti Leonid Brežnevin, pettäneen vallankumouksen ihanteet.

 Kapinan kulku 
Kapina alkoi 8. marraskuuta 1975, lokakuun vallankumouksen 58. vuosipäivän juhlallisuuksien aikana Riiassa. Sablin sai osan miehistöstä puolelleen, ja kahdeksan upseeria äänesti kapinan puolesta. Aluksen kapteeni ja seitsemän vanhinta miehistön jäsentä, jotka vastustivat kapinaa, lukittiin hyttiin pääkannen alle. Sablin suunnitteli purjehtivansa Storoževoilla Leningradiin, "vallankumouksen kehtoon", sytyttääkseen uuden kommunistisen liikkeen. Alus lähti Väinajokea pitkin kohti Itämerta. Yksi upseereista kuitenkin pakeni ja hälytti viranomaiset, minkä jälkeen Neuvostoliiton laivasto ja ilmavoimat mobilisoitiin takaa-ajoon. Brežnev antoi käskyn upottaa alus, mutta Kuurinkurkun sumu suojasi sitä hetkellisesti. Ilmavoimien hävittäjien pommitus ja tulitus vaurioittivat aluksen ohjauslaitteita, pakottaen sen pysähtymään ennen Neuvostoliiton aluevesiltä poistumista. Storoževoi vallattiin laskuvarjojääkärien toimesta, ja kapinalliset antautuivat.

 Seuraukset 
Kapinalliset kuljetettiin takaisin Riikaan, ja Sablin pidätettiin ja vietiin Moskovaan Lefortovon vankilaan. Hänet tuomittiin sotaoikeudenkäynnissä maanpetoksesta ja teloitettiin vuonna 1976 eikä hänen hautapaikkaansa paljastettu edes perheelle. Miehistö hajotettiin ja rangaistiin, mutta aluksen vauriot korjattiin, ja se lähetettiin uudella miehistöllä näytöskierrokselle Itämerelle ulkomaiden silmien hämäämiseksi. Neuvostoliitto kielsi kapinan olemassaolon 15 vuoden ajan.

 Vaikutus ja jälkimainingit 
Tapaus herätti laajaa huomiota länsimaiden lehdistössä, mutta Neuvostoliitossa sitä ei virallisesti tunnustettu. Storoževoin kapina jäi historiaan yhtenä kylmän sodan merkittävimmistä laivastokapinoista, kuvastaen Neuvostoliiton sisäisiä jännitteitä ja vallankumouksellisia ihanteita.

 Lähteet 

Luokka:Kapinat Venäjällä
Luokka:Kapinat laivoilla
Luokka:Neuvostoliiton historia
Luokka:Neuvostoliiton laivasto
Luokka:1975