Pohjola-opisto

Pohjolan opisto oli Haukiputaan Asemakylällä vuosina 1956–2002 toiminut kansanopisto, jonka perusti Väinö Voionmaan säätiö. Opisto siirtyi vuonna 1970 kokonaan Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö SAK:n omistukseen. Pohjolan opiston paikalla oli sijainnut 50 vuotta aiemmin yli puolen vuosisadan ajan  Maunun saha vuosina 1863–1908. Pohjola-opisto perustettiin 1956 ja myytiin 1996 Vuolle-setlementille. Vuonna 2002 opiston toiminnot siirrettiin Oulun Tuiraan ja nimi lyheni Pohjola-opistoksi. Siellä se toimii nyt nimellä Vuolle-opisto. Asemakylän opistokiinteistöt olivat vuodesta 2010 tyhjillään ja ränsistyivät,Entinen Pohjola-opisto säilytetään, Kaleva 3.8.2004. Viitattu 9.10.2015.Virolainen, Taina: Ränsistyneet kum­mi­tus­ra­ken­nuk­set kau­his­tut­ta­vat Haukiputaalla - katso video, Kaleva 13.11.2014. Viitattu 9.10.2015. ja kymmenen vuotta myöhemmin niitä alettiin purkaa. Vuonna 2023 purkutyöt ovat edelleen kesken.

Historiaa

Pohjolan opisto perustettiin kansanopistoksi, jonka tarkoituksena oli kouluttaa Pohjois-Suomen ammattiyhdistysaktiiveja ja heikentää seudulla tuohon aikaan vaikuttanutta vahvaa kommunistista suuntausta. Tähän kommunisminvastaiseen toimintaan SAK sai rahoitusta Yhdysvalloista. Opiston vihkiäisissä olivat kunniavieraina amerikkalaista rahaa Euroopan sosiaalidemokraateille järjestellyt Irving Brown ja Yhdysvaltain Helsingin suurlähettiläs John D. Hickerson.Ahosola, Nelli: Nousi amerikkalaisella rahalla, Kaleva 27.7.2014. Viitattu 9.10.2015. Opiston esikuvana oli SAK:n kansanopistona yhä toimiva Kiljavan opisto Nurmijärvellä. Opiston ensimmäisenä rehtorina toimi VTM Sakari Kiuru, joka myöhemmin toimi Yleisradion pääjohtajana.

Opiston 7 kuukauden mittaisten talvikurssien opiskelijoista valtaosa oli Oulun ja Lapin lääneistä kotoisin. Vuonna 1970 pitkä kurssi lyheni 3 kuukauden mittaiseksi ja opiskelijarakenne muuttui. Opistosta tuli osa SAK:n valtakunnallista koulutusjärjestelmää. 1980-luvun lopulla Pohjolan opiston toiminta oli vilkasta, ja vanhan päärakennuksen yhteyteen rakennettiin uusi ravintola. 1990-luvun puoleenväliin mennessä opiskelijamäärä oli kuitenkin laskenut ja kiinteistöjen käyttökulut nousseet. Vuonna 1996 SAK myi opiston kiinteistöineen Vuolle-setlementille. Se jatkoi kansanopistotoimintaa Haukiputaalla omista lähtökohdistaan vuoteen 2002 asti, kunnes oppilaitos muutti Ouluun ja muutti nimensä Vuolle-opistoksi.

Rakennukset ovat olleet tyhjillään vuodesta 2010. Pohjois-Pohjanmaan museo ilmoitti vuonna 2013 suosittelevansa kiinteistöjen suojelua, mutta muutti jo seuraavana vuonna kantaansa rakennusten huonon kunnon vuoksi. Kiinteistölle on myönnetty purkulupa vuonna 2014.Ahosola, Nelli: Pohjola-opisto puretaan, Kaleva 27.7.2014. Viitattu 9.10.2015. Purkutyöt alkoivat kesällä 2020. Kesällä 2021 vain uusin, ravintolakäyttöön rakennettu rakennus oli saatu purettua. Muut rakennukset olivat ainakin rungoltaan yhä pystyssä. 
Vuonna 2023 purkutyöt ovat edelleen kesken. Syksyllä 2023 tilanne on lähes sama kuin kesällä 2021. Purkutöitä ei oltu jatkettu, eikä jo syntynyttä rakennusjätettä oltu viety pois. Nykyisen omistajan mukaan tavoitteena loppukesästä 2023 oli, että rakennukset puretaan syksyn 2023 aikana ennen lumien tuloa.

Lähteet

Aiheesta muualla

Luokka:Haukipudas
Luokka:Suomen kansanopistot
Luokka:SAK
Luokka:Oulun oppilaitokset
Luokka:Tuira
Luokka:Entiset suomalaiset oppilaitokset
Luokka:Oulun entiset rakennukset ja rakennelmat