Pienviljelysneuvojaopisto

Pienviljelysneuvojaopisto oli aiemmin Suomessa toiminut maatalousalan oppilaitos. Opisto toimi Hyvinkään maalaiskunnassa vuosina 1930–1966.Katri Rauhakoski: Pienviljelysneuvojaopistosta Maaseutuopistoksi, takakansiteksti. Hyvinkää: Hyvinkään maatalousopiston historiatoimikunta, 1993. .

 Toiminta 1930-luvun Suomessa 
Pienviljelysneuvojaopiston tarkoituksena oli antaa tietopuolista ja käytännöllistä opetusta pienviljelysneuvojiksi valmistuville henkilöille. 

Aloitteen opiston perustamisesta teki tunnettu osuustoimintamies ja poliitikko Hannes Gebhard, joka oli tutustunut Norjassa sikäläiseen Smaabrukslærerskoleen. Gebhard laati myös opiston opetusohjelman.Rauhakoski 1993, s. 26.Olavi Junnila: Hyvinkään seudun historia, s. 456–458. Hyvinkää: Hyvinkään kaupunki, 1989. Maataloushallituksen ylijohtajan Juho Sunilan ilmaistua tukensa hankkeelle eduskunta myönsi vuonna 1927 määrärahan maatilan ostamiseen ja opiston perustamiseen. Valtio osti Nestor Sundvallilta Viertolan tilan Hyvinkään maalaiskunnan Hyvinkään kylästä. Tilan pinta-ala oli ostohetkellä noin 500 hehtaaria, josta suurin osa myytiin palstoiksi yksityisille siten, että koulutilan pinta-alaksi jäi 150 hehtaaria.

Osa vanhoista Viertolan tilan rakennuksista hyödynnettiin opistoa varten ja tarvittavia uusia rakennuksia tehtiin. Tilan vanhasta päärakennuksesta tuli varsinainen koulutalo, ja vuonna 1930 valmistui arkkitehti Jussi Paatelan suunnittelema kolmikerroksinen oppilasasuntola. Koulutilalle sijoitettiin myös Ilmatieteellisen keskuslaitoksen sääasema. Opiston toimintaa valvoi maataloushallitus, ja sen sisäisistä asioista huolehti ja päätti opettajakunta. Opiston oppilaiden yhdyssiteeksi perustettiin heti opiston toiminnan alettua Pienviljelysneuvojaopiston toverikunta.Rauhakoski 1993, s. 42. Opiston päärakennuksen korvaamista uudella suunniteltiin jo ennen sotia, mutta vasta vuonna 1954 sen tilalle valmistui uusi ajanmukainen opistorakennus.Rauhakoski 1993, s. 169.

 Opetus 
Pienviljelysneuvojaopiston oppikausi kesti kaksi vuotta ja se jakaantui kahteen vuosikurssiin. Ensimmäinen vuosikurssi oli pääasiallisesti käytännöllistietopuolinen. Toinen vuosikurssi jakaantui varsinaiseen tietopuoliseen jaksoon ja kesäaikana järjestettäviä käytännöllistietopuolisia erikoiskursseja käsittävään jaksoon. Opetusohjelmassa olivat maanviljelysoppi, kotieläinoppi, maanviljelys- ja kansantalous, luonnontieteet ja metsätalous sekä puutarhanhoito. Käytännön töiden harjoittelu tapahtui koulutilalla ja opiston puutarhassa, jolloin kukin oppilas toimi vuorollaan töiden johtajana ja järjestelijänä. Rauhakoski 1993, s. 26–28. Viimeiset alkuperäisen opetusohjelman mukaan opiskelleet maatalousteknikot valmistuivat joulun alla 1961, jolloin opisto oli kouluttanut kaikkiaan 785 maatalousteknikkoa.Rauhakoski 1993, s. 111.

Pienviljelysneuvojaopistossa otettiin käyttöön uusi opetusohjelma vuoden 1961 alussa, ja siitä lähtien agrologikurssin pituudeksi tuli 29 kuukautta eli noin kaksi ja puoli vuotta. Samalla agrologi-nimitys ulotettiin koskemaan myös vanhan kaksivuotisen opetussuunnitelman mukaisesti valmistuneita. Uuden agrologikoulutuksen käyttöönoton myötä opintoihin liittyvä käytännön harjoittelu suoritettiin koulutilan sijasta yhä useammin Maatalouden tutkimuskeskuksen koeasemilla, maatalouden liikelaitoksissa ja pankeissa.

Pienviljelysneuvojaopiston johtajina (vuodesta 1961 rehtoreina) toimivat maanviljelysneuvos Gabriel Hirvensalo (1930–1937), agronomi Vilho V. Savolainen (1937–1963), agronomi Matti Laamanen (1963–1964) ja agronomi Antti Lehtomäki (1964–1966).Rauhakoski 1993, s. 103.

Useat Pienviljelysneuvojaopistossa opiskelleet ovat toimineet monissa huomattavissa asemissa politiikan piirissä. Kymmenkunta entistä oppilasta oli myöhemmin kansanedustajina. Näitä ovat olleet esimerkiksi Mauno Jussila, Eemil Partanen, Eino Uusitalo, Esa Timonen, Heimo Linna ja Lauri Linna.Rauhakoski 1993, s. 163–164.

Pienviljelysneuvojaopiston toiminta päättyi vuoden 1966 lopussa ja sen toimintaa jatkoi seuraavan vuoden alusta lukien Hyvinkään maatalousopisto.Rauhakoski 1993, s. 102.

 Katso myös 
 Pienviljely

 Lähteet 

Luokka:Suomen maatalouden historia
Luokka:Suomalaiset maatalousalan oppilaitokset
Luokka:Entiset suomalaiset oppilaitokset