Iso Särkijärvi (Ikaalinen)

Iso Särkijärvi  on Pirkanmaalla Ikaalisissa Riitialan Särkiperällä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Kyrösjärven alueeseen. Iso Särkijärvi on osa Kyrösjärven lähialuetta.

 Maantietoa 
Se on 100 metriä pitkä ja 50 metriä leveä lampi, joka on jäänne suuremmasta kuivatetusta järvestä. Järven ympäristö on soistuvaa metsää ja länsipuoli päättyy laajan peltoaukean reunaan. Rannoilla ei ole rakennuksia eikä sinne johda teitä.

 Historiaa 
"Iso Särkijärvi" on piirretty Ikaalisten pitäjänkartassa 1800-luvulta melko suureksi järveksi. Se on ollut 10–20-kertainen "Wähä Särkijärveen" verrattuna, joka on nykyään isompi järvi kuin Iso Särkijärvi. Saman, mutta selkeämmillä väreillä, näkee isojakokartasta vuodelta 1812. Kartoilla oleva rantaviivan muoto seuraa varsin tarkasti vuonna 1911 toimitetun vesijättömaan jakoasiakirjan karttaa. Jakoasiakirjan mukaan Iso Särkijärven vesijättöalue oli 1,5 kilometriä pitkä ja 700 metriä leveä. Vesijätön kartassa on myös muutamia järveen liittyviä nimiä. Järvellä oli luoteiskulmassa "Isosaari". Sen pohjoispuolella sijaitsi "Hirsitelanlahti" tai "Kirsitelanlahti". Järven koilliskulmassa oli ison kokoinen "Tenkoolinlahti". Eteläpäässä, missä sijaitsi laskuojan luusua, oli "Kaitalahti".

Vuonna 1876 haki tilanomistaja Konrad Örling ja yhdessä hankkeen muiden kumppanien kanssa lupaa laskea "Isosärkijärvi". Päätös kuivatuksesta saatiin seuraavana vuonna 1877  ja järvenlaskua tehtiin vuodesta 1881 alkaen 15 osakkaan voimin.

Vuonna 1901 täydennettiin aiemmin luotua isojakoa, ja siinä toimituskartassa näkyy osittain lasketun "Särkijärven" rantaviivan muoto. Järven eteläpäässä on kaksi terävän muotoista lahtea, jotka työntyvät lounaaseen ja kaakkoon.

Vuosina 1911–1913 toimitettiin syntyneille vesijättömaille "sovintojakoa", kuten asiakirjassa mainitaan. Jakoperusteina olivat "kyläosuudet". Kartasta mitattuna "Särkijärvi" oli tuolloin 900 metriä pitkä ja 100–150 metriä leveä. Eteläpäässä työntyi kaakkoon 150 metriä pitkä lahti. Jaettavan vesijättömaan äärimitat olivat alkuperäisen järven mittaisia, mutta keskellä ollutta vesialuetta ei vielä jaettu. Vesijättömaita oli jakamassa 14 (18? ) tilaa.

Vuonna 1958 kokoontuivat taas samat 14 tilallista jakamaan loput kuivatetusta järvenpohjasta. Vuonna 1913 veden peitossa ollut alue oli nyt saatu lähes kuivaksi. Vain kaksi tai ehkä kolme pientä vesiallasta on jäänyt kuivattamatta.

Vuode 1959 peruskartassa kuivattaminen oli edistynyt niin, että järvestä oli jäljellä kaksi pientä lampea, joista nykyinen lampi oli suurempi. Vuoden 1984 peruskartassa ylempi lampi oli kartasta kadonnut ja isompi lampi oli pienentynyt.

 Lähteet 

Luokka:Kyrösjärven lähialue
Luokka:Ikaalisten järvet
Luokka:Ikaalisten reitin valuma-alueen kuivatetut järvet
Luokka:Korkeusjärjestelmän muutoskohde