Juhlimaan tulkaa

Juhlimaan tulkaa (myös ”Nyt riemuiten tänne”, ) on monissa maissa tunnettu, alkujaan latinankielinen virsi ja joululaulu.

Laulun alkuperä oli pitkään epäselvä ja latinankielisen sanoituksensa vuoksi sitä arveltiin alkujaan keskiaikaiseksi. Sanoittajaksi väitettiin muun muassa 1200-luvun Italiassa elänyttä pyhää Bonaventuraa, kun taas Englannissa eli pitkään virheellinen käsitys laulun portugalilaisesta alkuperästä. Vuonna 1947 oxfordilainen pastori Maurice Frost päätteli, että laulun on luultavasti sekä säveltänyt että sanoittanut 1740-luvun alussa englantilainen John Francis Wade (n. 1711–1786). Frost löysi laulusta ilmeisesti vuosien 1740 ja 1744 välillä kirjoitetun aiemmin tuntemattoman käsikirjoituksen, jossa ei mainita tekijän nimeä. Lisäksi tunnetaan viisi muuta myöhemmältä ajalta olevaa kopiota, jotka näyttäisivät olevan samalla käsialalla kirjoitettuja ja joissa on kaikissa Waden allekirjoitus. Laulun sanat painettiin ensimmäisen kerran Ranskassa vuonna 1760.Adeste, Fideles – Notes on the Hymn  The Hymns and Carols of Christmas. Viitattu 21.11.2015.

Waden kirjoittamaksi oletettu alkuperäinen versio käsitti vain neljä säkeistöä, mutta laulua on myöhemmin täydennetty. Ranskalainen piispa Étienne Jean François Borderies lisäsi siihen kolme uutta säkeistöä vuonna 1822. Tuntematon, mahdollisesti ranskankielinen sanoittaja lisäsi 1800-luvun puolivälissä vielä kahdeksannen säkeistön. Laulu on sittemmin käännetty ainakin 125 eri kielelle ja on siten maailmanlaajuisesti yksi kaikkein suosituimpia virsiä. 

Adeste Fidelesin suomensi ensimmäisenä P. J. Hannikainen. Hänen käännöksensä alkaa sanoilla ”Nyt riemuiten tänne kiiruhusti tulkaa” ja ilmestyi ensi kerran Pieni lauluseppele II -nimisessä laulukokoelmassa vuonna 1892. Nykyisessä Suomen ev. lut. kirkon virsikirjassa laulu on Pekka Kivekkään laatimana uutena suomennoksena virtenä numero 27 nimellä ”Juhlimaan tulkaa toivon täyttymystä”.Taustakuvaus virrestä Juhlimaan tulkaa  Virsikirja. Viitattu 21.11.2015. 

Laulu on suomeksi myös Ruotsin kirkon virsikirjassa, numero 122, ”Päivä jo koittaa, rakkauden juhlaan rientäkää, kutsuu nyt Betlehem”. Tässä versiossa on viisi säkeistöä. Suomenkielinen teksti on Pekka Kivekkään ruotsinkielisen tekstin pohjalta vuonna 1998 tekemä uusi käännös.

Alkuperäinen sanoitus

Lähteet

Aiheesta muualla



Luokka:Virret
Luokka:Brittiläiset joululaulut
Luokka:Suomenkieliset joululaulut