Kasper-nukke

Kasper (Kasperl, Kasperle) on tunnetuin käsinukkehahmo Saksassa ja Itävallassa. Näissä maissa on Kasperltheaterista tullut synonyymi nukketeatterille.

Historia
Kasperin hahmo kehittyi 1600-luvun lopulla Itävallassa Wienissä Hanswurstista, joka oli koominen talonpoikahahmo. Kasper tuli tunnetuksi 1800-luvun alkupuolella Saksassa liikkuvien nukketeattereiden ansiosta. Kasper esiintyi markkinoiden ja torien nukketeattereissa. Näytelmissä Kasper löi kepillä vihollisiaan, joita olivat muiden muassa krokotiili, noita ja paholainen.

Kasper Larifari esiintyi ensimmäisen kerran vuonna 1858 Franz Graf von Poccin nukketeatterissa Münchenissä näytelmässä Prinz Rosenrot und Prinzessin Lilienweiß (Prinssi Ruusunpunainen ja Prinsessa Liljanvalkoinen). Näytelmässä Kasper on Prinssi Ruusunpunaisen vähän yksinkertainen, mutta hyvä ja urhea adjutantti, joka auttaa prinssiä pelastamaan prinsessan velho Negromanticukselta. Näytelmää esitettiin useita vuosia.

Hohnsteiner-tyyli
1920-luvulla Max Jacob uudisti Kasperin. Hänen kiinnostuksensa nukketeatteriin herätti Kasper-nukke, jonka pää oli tehty puusta. Täyttäessään 33 vuotta elokuussa 1921, hän piti amatöörinä ensimmäisen nukketeatteriesityksen. Vähän myöhemmin hän lopetti työskentelyn kirjanpitäjänä ja aloitti ystävineen kiertävän nukketeatterin esittäjänä. Useiden vuosien ajan hän asui ystävineen Saksissa olevassa Hohnsteinin linnassa, joka oli tuolloin nuorisomaja. Siksi tätä uutta Kaspertheater-tyyliä on kutsuttu myös Hohnsteiner-tyyliksi.

Suurimman osan Hohnsteinerin Kasper-nukeista veisti Theo Eggink. Nuket olivat Elisabeth Grünwaldin suunnittelemia, ja hän myös puvusti ne. Hohnsteiner-tyyli muutti Kasper-nuken ulkonäköä siten, että Kasperilla aiemmin ollut pitkä ja jäykkä hattu korvattiin pehmeällä hatulla, jotta Kasper saattoi pyörittää päänsä ympäri. Kasperin olemus muutettiin sutjakan näköiseksi. Myös Kasperin identiteettiä muutettiin. Kasper muuttui positiiviseksi sankariksi, joka on koominen mutta ei tyhmä. Lisäksi Kasperilla on hyvä huumorintaju, ja hän on nokkela ja rohkea. Myös kepillä lyöminen jäi pois esityksistä. Myös hahmogalleria lisääntyi. Perinteisten hahmojen kuten krokotiilin, paholaisen ja poliisin lisäksi tulivat muun muassa Seppel ja Gretel.

Hohnsteiner-tyylissä näytelmän alkuun lisättiin Kasperille sisääntulolaulu, joka on seuraavanlainen:

"Tri-tra-trulla-la, tri-tra-trulla-la,tri-tra-trulla-la, Kasperle ist wieder da!"

Laulun jälkeen Kasper käy usein lyhyen vuoropuhelun yleisön kanssa, joka alkaa usein kysymyksellä: "Seid ihr alle da?" (Oletteko kaikki täällä?).

Kasper Suomessa
pienoiskuva|Tesvision ohjaaja Irja Ranin ja hänen miehensä näyttelijä Matti Ranin Kasper-käsinuken kanssa vuonna 1964.
Suomeen Kasper-nuken toivat Irja ja Matti Ranin. Kasper ja muut Raninien luomat nukkehahmot, kuten Eulaalia Kenkkunen, esiintyivät television lastenohjelmissa vuosina 1960–1976. Ensimmäisen kerran Kasper nähtiin vuonna 1960 ohjelmassa Raninien tv-perhe, mutta neljä vuotta myöhemmin ohjelman nimeksi vaihtui Niksulan TV.

Kasperin usein laulamasta säkeestä "Trai trai trallallaa" tuli ohjelman epävirallinen tunnusmelodia.

 Katso myös 
 Punch and Judy

 Lähteet

 Aiheesta muualla

Luokka:Nukkehahmot
Luokka:Televisiohahmot