Fredrik Julius Lindström

Fredrik Julius Lindström (28. heinäkuuta 1873 Tampere – 8. elokuuta 1924 Savonlinna) oli suomalainen filosofian tohtori ja lyseon lehtori. Hän kirjoitti useita teoksia kuvaamataiteista ja taidehistoriasta.Henkilötietoja, Aamulehti, 29.07.1923, nro 171, s. 4, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistotFredr. J. Lindström, Iltalehti, 08.08.1924, nro 181, s. 1, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot. Viitattu 08.08.2024

Lindströmin vanhemmat olivat ajuri Erik Johan Lindström ja Amanda Gustava Söderlund. Hän pääsi ylioppilaaksi Tampereen lyseosta 1893 ja valmistui uusia kieliä, taidehistoriaa ja estetiikkaa opiskeltuaan Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1897, maisteriksi 1900 sekä lisensiaatiksi ja tohtoriksi 1914.

Lindström toimi Helsingin suomalaisessa reaalilyseossa tuntiopettajana 1898–1905 ja sitten vuodesta 1905 alkaen saksan ja suomen kielen ylimääräisenä nuorempana lehtorina samassa koulussa. Lindström toimi myös kirjallisuus- ja taidearvostelijana avustaen sanomalehtiä, aikakausjulkaisuja ja kokoomateoksia. Hän julkaisi useita taidetta käsitelleitä teoksia.

Lindström oli 1907–1909 senaatin asettaman koulukomitean sihteerinä ja sittemmin hän oli eduskunnan valitsemana Antellin kokoelmien valtuuskunnan sihteerinä ja Kordelinin yleisen edistysrahaston sihteerinä vuodesta 1919. Suomen Kirjailijaliiton puheenjohtajana Lindström oli 1916–1919 ja valtion asettaman filmintarkastuslautakunnan puheenjohtajana vuodesta 1919. Lindström kuului eri aikoina Kansallisteatterin, Kansanvalistusseuran ja Suomalaisen Oopperan johtokuntiin ja oli valtion kirjallisuuspalkintolautakunnan jäsenenä viiteen eri otteeseen.

Lindström julkaisi 1906 teoksen Kuvaamataiteet ja yleisö, 1914 teoksen Taiteen tarkoitus ja moraali ja 1918 teoksen Taidehistorian pääpiirteet. Hän suomensi teoksia useista eurooppalaisista kielistä ja julkaisi Saksalais-suomalaisen kielioppaan vuonna 1918. 

Lindström oli naimisissa vuodesta 1899 Fanny Ulrika Sederholmin kanssa. Heidän tyttäriään olivat taidehistorioitsija ja Ateneumin intendentti Aune Lindström ja kirjallisuudentutkija, lehtori Irja Maliniemi.Aune Lindströmin ja Irja Maliniemen rahaston esite

Lindström kuoli 51-vuotiaana sydänkohtaukseen Savonlinnan kylpylaitoksella elokuussa 1924.

 Teoksia 
Nimellä Fredr. J. Lindström:
 Kuvaamataiteet ja yleisö : lyhyt opas taidekokoelmissa kävijöille. Kansanvalistusseuran toimituksia 138. Helsinki 1906
 Taiteen tarkoitus ja moraali : historiallis-kriitillinen tutkimus, väitöskirja. Helsinki 1914
 Saksalais-suomalainen kieliopas - Deutsch-finnischer Sprachführer ; laatinut Fredr. J. Lindström. Ahjo, Helsinki 1918
 Taidehistorian pääpiirteet : oppikouluja varten. Kirja, Helsinki 1918, 2. painos 1929
 Kuvaamataide teoksessa Yhdeksännentoista vuosisadan kirjallisuus ja taide : eurooppalaisen kirjallisuuden päävirtaukset ; kirj. J. V. Lehtonen. Yhdeksännentoista vuosisadan kulttuurikehitys 3. Tietosanakirja, Helsinki 1921
 Alfred Kordelin : elämäkerrallinen kuvaus. Alfred Kordelinin kuolinpesä, Helsinki 1923
 Siveellisyys ja taide. Suomen naisten kansallisliiton siveellisyyskomitean julkaisuja 2. Helsinki 1923
 Taidearvostelusta. Kristillisen taideseuran esitelmiä 7. Otava 1925

 Suomennoksia 
 Leopold Schmidt : XIX:n vuosisadan säveltaiteen mestareita : elämäkerrallisia luonnoksia. Kansanvalistusseura, Helsinki 1915
 Björnstjerne Björnson : elämä ja oppi ; kuvannut Petrus Nordmann ; suomentanut Fredr. J. Lindström. Kansanvalistusseuran elämäkertoja 20. Helsinki 1916
 R. A. Wrede : Vuoden 1917 jälkimäiset valtiopäivät ja Suomen itsenäisyys. Ahjo, Helsinki 1918

Lähteet

Luokka:Suomalaiset taidehistorioitsijat
Luokka:Suomalaiset opettajat
Luokka:Vuonna 1873 syntyneet
Luokka:Vuonna 1924 kuolleet