Skýros

Skýros (; transl. myös Skíros) on Kreikan saari, joka kuuluu Pohjoisten Sporadien saariryhmään. Saaren pinta-ala on 209,5 neliökilometriä ja asukasluku 2 994 (2011). Hallinnollisesti Skýros kuuluu Skýroksen kuntaan, Euboian alueyksikköön ja Keski-Kreikan alueeseen. Saaren pääkylä on Skýroksen kylä.

 Maantiede 
pienoiskuva|vasen|Skýroksen kylä eli Chóra.

Skýros sijaitsee Välimereen kuuluvassa Egeanmeressä Euboian itäpuolella erillään muista Pohjoisten Sporadien saarista, jotka sijaitsevat Magnesian rannikolla Skýroksesta luoteeseen.

Saaren korkein kohta on Kóchylas (792 metriä).

 Hallinto ja kylät 

Skýros kuuluu hallinnollisesti Skýroksen kuntaan, johon kuuluu myös pienempiä lähisaaria.

Saaren suurin asutus on pääkylä Skýroksen kylä eli Chóra (1 657 asukasta), joka sijaitsee saaren itärannikolla. Muut suurimmat asutukset ovat Mólos (618 asukasta), Trachý (196) ja Linariá (116). (Katso myös: Luettelo Skýroksen kunnan kylistä ja saarista.)

 Historia 
 Antiikki 

Kreikkalaisessa mytologiassa Skýros kytkeytyy monilla tavoin Akhilleukseen. Se oli muun muassa paikka, jonne Thetis kätki tytöksi puetun Akhilleuksen saaren kuninkaan Lykomedeen tyttärien joukkoon säästääkseen tämän Troijan sodalta.

Antiikin aikana saaren alkuperäisiä asukkaita olivat pelasgit, kaarialaiset ja dolopit. Saaren kaupunkivaltion Skyroksen kaupunkikeskus sijaitsi nykyisen Skýroksen kylän paikalla. Ateena valtasi saaren persialaissotien jälkeen. Se säilyi Ateenalla myös Antalkidaan rauhan jälkeen. Myöhemmin Makedonia valtasi saaren, mutta roomalaiset palauttivat sen Ateenalle.

pienoiskuva|vasen|Runoilija Rupert Brooken hauta.
 Myöhempi historia 

Bysanttilaisena aikana saarelle rakennettiin linna. Neljännen ristiretken jälkeen vuodesta 1204 Skýros oli venetsialaisvallan alla. Osmanit valtasivat saaren vuonna 1538. Saarella oli kuitenkin suhteellisen vapaa asema. Skýros osallistui merkittävällä panoksella Kreikan vapaustaisteluun ja julistautui itsenäiseksi vuonna 1829. Pian tämän jälkeen se liittyi itsenäistyneeseen Kreikkaan.

 Nähtävyydet 

Skýroksen nähtävyyksiä ovat muun muassa Skýroksen eli Chóran kylä ja sen bysanttilais-venetsialainen linna, Pyhän Georgioksen luostari (Moní Agíou Georgíou) sekä runoilija Rupert Brooken patsas ja hauta.

 Liikenne 

Skýroksen pääsatama on Linariá saaren länsirannikolla. Skýroksen lentoasema sijaitsee noin 17 kilometriä pohjoiseen Skýroksen kylästä.

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

*