Aki Kangasharju

Aki Kangasharju (s. 25. maaliskuuta 1969 Haapavesi) on Elinkeinoelämän tutkimuslaitoksen toimitusjohtaja ja Nordean entinen pääekonomisti. Hän on myös aktiivinen talous­keskustelija ja tietokirjailija.

Koulutukseltaan hän on taloustieteen tohtori ja dosentti.

 Ura 
Valmistuttuaan maisteriksi Jyväskylän yliopistosta pääaineenaan taloustiede hän siirtyi jatko-opiskelijaksi ja työskenteli tutkijana. 29-vuotiaana hän väitteli kauppatieteen tohtoriksi. Hänen väitöskirjansa nimi oli "Regional Economic Differences in Finland: Variations in Income Growth and Firm Formation".Tulotasoerot pienentyneet Suomessa viime vuosikymmeninä   Väitöstiedote, Jyväskylän yliopisto, 11.7.1998. Viitattu 26.6.2016 

Vuosinta 1997–2001 hän työskenteli tutkijana Pellervon taloustutkimuksessa. Vuonna 2000  Kangasharju oli vierailevana professorina yhdysvaltalaisessa Massachusetts Institute of Technologyssa (MIT). Pellervolta hän siirtyi tutkimusjohtajaksi Valtion taloudellisen tutkimuskeskukselle. Tutkimusprofessori hänestä tuli vuonna 2008 ja ylijohtaja vuonna 2011.

Sieltä hän siirtyi vuonna 2012 Nordean tutkimusjohtajaksi ja pääekonomistiksi. Maaliskuussa 2019 hän aloitti Elinkeinoelämän tutkimuslaitoksen toimitusjohtajana.

 Luottamustoimia 
Päätyönsä ohessa Kangasharju on tai on ollut:
Tekesin johtokunnan jäsen
Jyväskylän yliopiston hallituksen jäsen.
Oulun yliopiston sijoitusvaliokunnan jäsen

 Näkemyksiä 
Kangasharju on määritellyt itsensä liberaaliksi porvariksi.

Elinkeinoelämän tutkimuslaitoksen pääjohtajana toimiessaan Kangasharju on ottanut aktiivisesti kantaa suomalaiseen talouspolitiikkaan ja taloustieteelliseen keskusteluun. Esimerkiksi kesäkuussa 2023 hän kannatti ansiosidonnaisen työttömyysturvan porrastamista ja avoimempaa maahanmuttopolitiikkaa. Joulukuussa 2023 hän vetosi päättäjiin, jotta nämä alkaisivat panostaa kasvupolitiikkaan nostamalla työn tuottavuutta yksityisellä sektorilla. Helmikuussa 2024 Kangasharju sanoi, ettei Suomen työmarkkinaosapuolilla, hallituksella tai yhteiskunnalla ole visiota talouskasvun voimistamiseen.

 Talouden ilmestyskirja -kirja ja sen vastaanotto 
Syksyllä 2023 ilmestyneessä kirjassaan Talouden ilmestyskirja Kangasharju kritisoi erityisesti  STTK:n pääekonomisti Patrizio Lainàn ajatuksia. Hänen mukaansa Suomen taloutta ovat haitanneet muun muassa inflaatio, pankki-, finanssi- ja eurokriisit, mutta myös nollakorot. Kirjassa arvosteltiin sekä Marinin hallitusta että Orpon hallitusta, Suomen julkisen talouden kasvavaa velkaa ja heikkoa talouskasvua. Ratkaisuksi Kangasharju ehdotetti joko julkisen sektorin karsimista tai kasvuun panostamista. Kasvua voi saada hänen mukaansa esimerkiksi maahanmuuttoa kasvattamalla ja yli 5500 euroa kuukaudessa ansaitsevien verotusta vähentämällä.

Suomen Kuvalehden Kustaa Hulkon mukaan kirja hyödynsi taloustieteellisiä tutkimustuloksia ja oli siksi "poikkeuksellisen mielenkiintoinen talouspoliittinen puheenvuoro." Laboren tutkimuslaitoksen tutkija Ohto Kanninen ei suositellut kirjaa ainakaan taloustieteeseen vihkiytyneelle yleisölle. Hänelle kirja ei tarjonnut merkittäviä älyllisiä virikkeitä tai mitään kovin uutta ja mielenkiintoista. MTV:n Pertti Nyberg piti kirjaa poliittisena pamflettina, jossa ”perinteistä oikeistolaista talouspolitiikkaa pidetään oikeana ja vasemmistolaiseksi miellettyä talouspolitiikkaa lähinnä harhaoppina”.

 Yksityiselämä 
Kangasharjulla on puolisonsa kanssa kaksi aikuista lasta.

 Biografia 
 Käänne: Suomen lamaantuminen ja uusi nousu, Docendo 2018  
 Talouden ilmestyskirja: velka, inflaatio, nollakasvu ja politiikan umpikuja, Docendo 2023 
Antti Niemelä, Aki Kangasharju, Marika Toikka, Aleksi Pursiainen, Matti Malminen: Kasvua kansainvälisestä kaupasta — Rahoitus, maksutavat, sääntely, Alma Insights 2025 

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 
 Kangasharjun LinkedIn-profiili
 Kangasharjun tieteelliset julkaisut IDEASissa

Luokka:Suomalaiset elinkeinoelämän vaikuttajat
Luokka:Suomalaiset taloustieteilijät
Luokka:Vuonna 1969 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt