Willy Heinz

Willy Heinz (oik. Wilhelm "Willy" Hussmann, 1. tammikuuta 1895 Osterfeld – 8. huhtikuuta 1918 Kymi) oli Suomen sisällissotaan osasto Brandensteinin joukoissa osallistunut saksalainen 14. Jääkäripataljoonasta irrotetun polkupyöräkomppanian sotilas, joka kaatui huhtikuussa 1918 nykyisen Kotkan alueella Kyminlinnassa käydyssä taistelussa. Oikealta nimeltään hän oli Wilhelm Hussmann, jota myös Suomen sotasurmat -tietokanta käyttää,Hussmann, Wilhelm  Suomen sotasurmat 1914-1922. Viitattu 18.6.2015. mutta hänet on haudattu Kotkan Vanhalle hautausmaalle nimellä Willy Heinz. Hautajaisista kirjoittanut Hufvudstadsbladet puolestaan kertoi haudatuksi tulleen sotilaan nimeltä Heinz Lauf. Hänen hautansa sijaitsee lähellä hautausmaan pääporttia.Metsolan hautausmaa. Web Archive 2015. Viitattu 18.6.2015.
Heinz kuoli Kyminlinnassa punaisten tulitukseen yrittäessään pystyttää konekivääriä linnoituksen vallille. Taistelun tauottua punaiset hautasivat hänet Kotkan Vanhalle hautausmaalle Korelan Metsolaan. Sodan päättymisen jälkeen Heinzille järjestettiin toukokuussa uudet hautajaiset, jossa Hufvudstadsbladetin mukaan oli paikalla nelisenkymmentä saksalaissotilasta sekä suuri joukko kaupunkilaisia.KYMINLINNAN TAISTELU 8.4.1918  Suomen Sotahistoriallinen Seura ry. Viitattu 18.6.2015. 

Myöhemmin Willy Heinz on tullut tunnetuksi erityisesti Veikko Lavin pasifistisesta laulusta Balladi Willy Heinzista. Ensimmäisen kipinän siihen Lavi kertoi saaneensa jo lapsuudessaan käydessään ennen hänen syntymäänsä kuolleen sisarensa haudalla, joka sijaitsi Willy Heinzin haudan vieressä. Lavin kertoman mukaan Willy Heinzin hauta oli hoitamaton ja sen päälle oli usein heitelty roskia. Lopullinen sysäys laulun kirjoittamiseen Laville tuli hänen luettuaan 1960-luvun lopulla kuvauksen Kyminlinnan taistelusta: "Balladi hänestä liukuu läpi koko sotilaallisen hierarkian alkaen keisarista alimpaan pelinappulaan, tähän nuoreen sotilaaseen. Hän tuskin tiesi, miksi oli joutunut vieraaseen maahan. Hän oli sodassa viattomin, mutta sai maksaa korkeimman hinnan. Muistan myös lapsena miettineeni, kaipasiko kukaan tätä poikaa." Tuula Salmi: Laulun arvoinen Lavi, s. 210–211. Helsinki: Tammi, 1984. . Laulun ensimmäisen version Lavi levytti vuonna 1974 marssimaisena ja toisen, enemmän balladin omaisen, seuraavalla albumillaan vuonna 1976. Kappale on mukana myös Lavin kansalaissotaa käsittelevien laulujen kokoelmassa Punaiset ja valkoiset (1980), jossa sen esittää Sinikka Sokka. Matti Halmeaho: Laulajan testamentti – Veikko Lavin taiteilijavuodet 1950–1996, s. 267. Helsinki: Art House, 2013. .

 Lähteet 

Luokka:Suomen sisällissodan saksalaiset
Luokka:Vuonna 1895 syntyneet
Luokka:Vuonna 1918 kuolleet