Keitele Group

Keitele Group (ent. Keitele Forest) on yksityinen suomalainen metsäteollisuusyritys ja Keitele Group -konsernin emoyhtiö. Se on yksi Suomen suurimpia sahayrityksiä ja suurin puutavaran jalostaja. Yhtiö tuottaa sahattua puutavaraa, höylättyjä tuotteita ja aihioita sekä liimapuuta rakennuspuusepän-, huonekalu-, ikkuna- ja oviteollisuuden tarpeisiin. Liimapuun valmistajana se kuuluu Euroopan suurimpien tuottajien joukkoon.

Konsernin liikevaihto vuonna 2022 oli yli 500 miljoonaa euroa. Viennin osuus myynnistä on noin 90 prosenttia. Kauppalehden selvityksen mukaan yhtiö on liikevaihdoltaan ja nettotulokseltaan Pohjois-Savon suurin.

Ilkka Kylävainio perusti yhtiön Pohjois-Savoon Keiteleellä vuonna 1981, yhtiöllä on nykyisin toimintaa myös Lapissa Kemijärvellä ja Pohjanmaalla Alajärvellä.

 Historia 
 1980–1990-luvut 
pienoiskuva|upright|Keitele Suomen kartalla.
Puuteollisuusteknikko Ilkka Kylävainio oli hankkinut saha-alan kokemusta Rauma-Repolasta, Pohjan Sahalta ja Puukeskukselta. Hän oli seurannut myös isänsä sahatoimintaa 1950-luvun Porissa. Kylävainio tutki karttaa ja metsävaratietoja ja huomasi, että paras paikka sahalle olisi Keiteleen kunta: seudulla oli riittävästi puuta, mutta vähän kilpailevia puunostajia. Hän perusti Keiteleen Teollisuussaha Oy omaa taloa vastaan otetulla lainarahalla vuonna 1981.

Keiteleen Teollisuussahalla tehtiin vuonna 1990 vain muutamaa tuotetta, mutta alan toimintatavoista poiketen kaikki tuotteet oli jo etukäteen myyty, erikoiskuivattu ja mitattu. Sahan tuotanto oli noin 50 000–70 000 kuutiometriä. Suurempaa kapasiteettia ei haluttu, ettei jouduttaisi bulkkituotantoon, joka olisi pienentänyt yhtiön kannattavuutta. Yhtiön tuotannosta 40 prosenttia meni vientiin. Suomessa se teki yhteistyötä Enson ja Tehdaspuun kanssa, sen oma metsäosasto hankki puista kolmanneksen. Yhtiö myi hakkeensa Ensolle ja kuitupuunsa Ensolle ja Tehdaspuulle. Saha oli investoinut tasaus- ja paketointilaitokseen, ja se lisäsi panostuksiaan kuivauskapasiteettiin ja tietotekniikkaan.

Kun Kaukoidän markkinat avautuivat, Keitele Forest oli heti luomassa myyntiverkostoja ja asiakassuhteita. Ensimmäiset kaupat Japaniin tehtiin vuonna 1992. Samana vuonna Ilkka Kylävainion pojat Matti ja Mikko Kylävainio saivat 40 prosentin omistusosuuden yhtiöstä.

Keiteleellä otettiin vuonna 1994 käyttöön täysin uusi sahalaitos. Kun tuotanto kasvoi, yhtiön liikevaihto yli tuplaantui. Paketointilaitos otettiin käyttöön vuonna 1998. Konserniyhtiöiden nimet muutettiin paremmin kansainväliseen toimintaan sopiviksi. Keitele Forest Wood Production avasi vuonna 1999 suurtehohöylälinjan ja optimoivan katkaisulinjan, jolla valmistettiin komponentteja ja lista-aihioita ikkunateollisuudelle. Yhtiö käynnisti myös kolmivuotisen investointihankkeen, jolla sahan jalostusaste haluttiin nostaa 40 prosenttiin. Hankkeen yhteisarvo oli 40 miljoonaa markkaa ja siihen kuului neljä uutta linjaa. Sormiliitoslinja otettiin käyttöön joulukuussa 1999 ja Pohjoismaiden ensimmäinen väriviivakameratekniikkaan perustuva optimoiva konenäkökatkaisulinja maaliskuussa 2000.

 2000-luku 
Keiteleen Teollisuussaha oli vuonna 2001 Suomen kuudenneksi suurin sahaaja ja se viimeisteli samana vuonna investointejaan uusiin aihioihin, komponentteihin ja sormijatketun ja höylätyn puutavaran valmistukseen. Pienpuulinjan rakentaminen aloitettiin. Tuotantolinjan vuosittainen kapasiteetti oli 100 000 kuutiota sahatavaraa, minkä tuottamiseen tarvittiin 250 000 kuutiota raaka-ainetta eli pikkutukkeja ja sahauskelpoista kuitupuuta, sahakuitua. Pikkutukit eroavat tukeista latvaläpimitaltaan: tukkien latvan paksuus on 15 senttiä tai enemmän, pikkutukkien vain 10 senttiä. Investoinnin kustannusarvio oli 50 miljoonaa markkaa, ja sen myötä syntyi 25 uutta työpaikkaa. 

Keiteleen liikevaihto vuonna 2004 oli 69 miljoonaa euroa ja se valmisti sahatavaraa 277 000 kuutiota, josta 80 prosenttia oli kuusisahatavaraa. Seuraavana vuonna valmistui Keitele Engineered Wood Oy:n liimapuutehdas ja yhtiön kuivauskapasiteettia nostettiin. Pienpuulinjalle valmistui vuonna 2006 tuorelajittelulaitos ja rimoituspiste. Vuonna 2007 Keitele Forestin liikevaihto oli 110 miljoonaa euroa ja liikevoitto noin 10 miljoonaa euroa. Yhtiöllä oli 300 työntekijää. Puutavaraa, lautoja ja lankkuja, valmistui vuosittain 370 000 kuutiota.

Vuonna 2008 Keiteleen liikevaihto oli 94 miljoonaa euroa ja liikevoitto oli 7 miljoonaa euroa, kun se oli ollut edellisenä vuonna viisi miljoonaa euroa. 240 työntekijälle maksettiin voittopalkkiota yhteensä 175 800 euroa. Keiteleen pääsahalinja modernisoitiin vuosina 2008–2011.

Keitele otti vuonna 2009 käyttöön 6 800 neliömetrin kokoisen lähetysterminaalin, joka maksoi 1,4 miljoonaa euroa. Sitä tarvittiin, koska sahatavaramarkkinoiden jakeluketjussa oli tapahtunut rakenteellinen muutos: perinteiset maahantuojat olivat menettäneet merkitystään ja toimitukset tapahtuivat entistä enemmän suoraan loppukäyttäjille. Näin ollen varastointi ja kontteihin pakkaus siirtyi osittain sahojen vastuulle. Yhtiö muutti myös pääsahalinjansa ”älykkääksi” vannesahalinjaksi. Kuuden miljoonan investoinnin ansiosta raaka-ainekustannuksissa säästettiin viisi prosenttia. Matti ja Mikko Kylävainio omistusosuus yhtiöstä kasvoi yhteensä 80 prosenttiin.

 2010-luku 
2010-luvulla konserni investoi Suomessa yli 200 miljoonan euron arvosta. Keitele Groupilla oli vuonna 2013 yli 300 työntekijää, pääasiassa Keiteleellä. Yhtiöllä oli asiakkaita lähes 30 maassa ja sen liikevaihto oli 135 miljoonaa euroa, josta viennin osuus oli 85 prosenttia. Yrityksen suurimmat markkina-alueet olivat Japani ja Eurooppa. Kesällä 2013 konserni osti Alajärvellä konkurssiin menneen Myllyahon Sahan maa-alueet, rakennukset ja irtaimiston ja aloitti toimintansa siellä seuraavana vuonna.   Kaupan myötä konsernin puun käyttö nousi vuodessa 1,2 miljoonaan kuutiometriin pyöreää puuta, josta tuotetusta sahatavarasta vähintään puolet meni jatkojalostukseen, esimerkiksi sormijatketuksi sahatavaraksi ja liimapuuksi.

Keitele Group avasi vuonna 2015 Kemijärvellä sahan ja liimapuutehtaan entisen sellutehtaan alueelle, jonka se oli ostanut Stora Ensolta. Yksi Euroopan moderneimmista sahoista ja liimapuutehtaista rakennettiin ennätystahdissa, varsinainen rakennustyö kesti alle vuoden. Investoinnin (muun muassa nykyaikainen puutavaran käsittelyasema) arvo oli noin 50 miljoonaa euroa. Täysin automatisoidun sahalinjan maksiminopeus on 220 metriä minuutissa ja sillä sahattiin vuoron aikana 15 000–20 000 tukkia. Keiteleen mukaan linja oli maailman nopein. Tehtaan vuosittainen sahauskapasitteetti oli noin 720 000 kuutiota tukkipuuta. Jalostuksessa käytettiin vain 12–25 senttiä paksua mäntyä, tätä paksummat tukit myydään eteenpäin muille sahayhtiöille. Keitele työllisti Kemijärvellä urakoitsijayhtiöt mukaan laskien noin 120 henkeä 

Vuonna 2016 yhtiö kertoi, ettei se ollut tehnyt 35-vuotisen historiansa aikana koskaan tappiota eikä irtisanonut tai lomauttanut kertaakaan henkilöstöään, mikä on harvinainen saavutus suhdanteille herkällä sahateollisuusalalla. Savon Sanomien arvion mukaan Keitele Forestin menestys selittyy sillä, että se on löytänyt asiakkaat, jotka ymmärsivät sahatavaran arvon. Konsernin liikevaihto oli 210 miljoonaan euroa, kasvua edelliseen vuoteen verrattuna oli 19 prosenttia. Yhtiön sahakapasiteetti nousi Kemijärven ja Alajärven investointien valmistuttua yli miljoonaan kuutioon. Yhtiö kertoi myös suunnittelevansa bioetanolitehdasta Kemijärvelle 30 metriä korkeaan rakennukseen, jossa oli aiemmin sijainnut Stora Enson sellutehtaan keittämö ja pesemö. Biopolttoainetta tehtäisiin Keitele Forestin Kemijärven sahan ja liimapuutehtaan sivutuotteista sahanpurusta ja kuoresta. Suunniteltu sellutehdas käyttäisi vuodessa 2,2 miljoonaa kuutiota kuitupuuta tai haketta. Lappi Timber ja Fenniarail solmivat kuljetussopimuksen rautatiekuljetuksista Kemijärven tuotantolaitokselta satamiin.  Suurin osa Keiteleen tuotannosta, 50–60 prosenttia, meni Aasiaan, etenkin Japaniin, Kiinaan ja Etelä-Koreaan.  Kotimaan myynnin osuus tuotannosta oli 10 prosenttia.

Vuonna 2017 Keitele Forest kertoi valmistelevansa kymmenien miljoonien investointiohjelmaa Alajärven sahalleen seuraavana vuonna. Sen kapasiteettia oli tarkoitus nostaa 120 000 kuutiosta 300 000 kuutioon. Vuosina 2014–2017 Keitele investoi sahoihin ja jatkojalostukseen yhteensä 78,6 miljoonaa euroa.

Vuonna 2018 Keitele Group kertoi ostaneensa uuden tuotannonohjausjärjestelmän, jonka avulla saatiin tiedot kaikilta paikkakunnilta reaaliaikaisesti muun muassa raaka-aineen käytöstä, tuotannosta ja sivutuotteista. Järjestelmään keskitettiin myös tarjous- ja tilaustiedot. Elokuussa 2018 päättyneellä tilikaudella konserni liikevaihto oli 265 miljoonaa euroa. 

 2020-luku 
Vuonna 2020 Keitele-konsernin liikevaihto kasvoi noin 8,6 prosenttia huolimatta koronatilanteesta, puutavaran hinnanlaskusta ja alan yleisistä suhdanteista. Toimitusmäärä kasvoi 18 prosenttia, johtuen muun muassa Alajärven sahalla tehdystä noin seitsemän miljoonan euron investoinnista. Sahatavaran ja puutuotteiden hintojen lasku pienensi kuitenkin yhtiön liikevoittoprosenttia huomattavasti.

Loppuvuonna 2021 Keitele Groupin työehdoista syntyi monimutkainen työmarkkinakiista. Teollisuusliitto julisti 10. joulukuuta yrityksen työsaartoon ja ylityökieltoon, sillä se ei ollut halunnut aloittaa liiton kanssa yrityskohtaisia työehtosopimusneuvotteluja. Keitele Group ei kuulunut työnantajaliittoon ja koska sen työntekijät olivat järjestäytyneet alhaisesti, yhtiö ei kokenut, että Teollisuusliitto voi edustaa henkilöstöä. Auto- ja kuljetusalan työntekijäliitto AKT tuki Teollisuusliiton asettamaa saartoa niin, että AKT:n jäsenet pidättäytyivät käsittelemästä Keitele Groupin tuotteita Suomen satamissa. Helsingin käräjäoikeus määräsi AKT:n lopettamaan tukitoimensa miljoonan euron sakon uhalla. AKT jatkoi saartoa käräjäoikeuden päätöksestä huolimatta.

Keitele Group, Teollisuusliitto ja Pro löysivät työriitaansa sopuratkaisun 19. tammikuuta 2022, päivää ennen kuin lakon oli tarkoitus alkaa. Keitele Groupin yhtiöt olivat aiemmin noudattaneet mekaanisen metsäteollisuuden työehtosopimuksia.  Työehtosopimus oli kolmivuotinen. Yhtiön sukupolvenvaihdos saatiin päätökseen kesällä, kun loput 20 prosenttia yhtiöstä siirtyi 76-vuotiaan Ilkka Kylävainiolta hänen pojilleen. Heidän tittelinsä muuttuivat liiketoimintajohtajista toimitusjohtajiksi: Matti Kylävainiosta tuli Keitele Timber Oy:n toimitusjohtaja, Mikko Kylävainiosta sekä konsernin emoyhtiön Keitele Forest Oy:n Keitele Wood Products Oy:n toimitusjohtaja. Ilkka Kylävainio jatkoi yhtiön hallituksessa puheenjohtajana. Hänen vastuullaan oli myös Keiteleen tehtaan uudistus, johon kuului muun muassa kuivaamoiden modernisointi ja leijupetikattilan korvaaaminen uudella. Toimien myötä sahalinjan kokonaistuotanto kasvaa 80 000 kuutiometriä. Keitele Timber uusi pienpuun sahalinjan ja 15 megawatin lämpölaitoksen.

Keväällä 2024 Keitele Timber kertoi yli 40 miljoonan euron investoinnista, jolla kasvatetaan Keiteleellä tapahtuvan tuotannon määrää lähes 50 prosenttia. Vuoteen 2026 mennessä on tarkoitus rakentaa paketointilaitos, rimakuormien käsittelylaitteisto, varastohalleja ja lisätä kuivauskapasiteettia ja prosessivarastoja. Investointiin kuuluu myös kuuden hehtaarin tontti, joka laajentaa tehdasaluetta. Yhtiö oli nettovelaton ja sen liikevaihto kasvoi 10 prosenttia.

Vuonna 2024 Keitele Group muodostui kolmesta itsenäisestä yhtiöstä: 
emoyhtiö Keitele Forest Oy vastasi puunhankinnasta, 
Keitele Timber Oy tuotti sahatavaraa ja 
Keitele Wood Products Oy valmisti puutuotteita.

Syyskuussa 2025 Keitele Forest Oy liitettiin osaksi Keitele Group Oy:tä, josta tuli myös konsernin emoyhtiö. Keitele Group Oy keskittyy puunjalostukseen. Keitele Wood Products Oy ja Keitele Energy Oy sulautettiin Keitele Timber Oy:hyn, jonka nimi vaihdettiin Keitele Wood Oy:ksi. Keitele Wood Oy on keskittynyt puunjalostuksen teolliseen toimintaan. Järjestelyn tarkoitus oli yksinkertaistaa yhtiön rakennetta. Muutos ei vaikuttanut omistuksiin.

 Organisaatio 
Keitele Group harjoittaa sahausta ja jatkojalostusta Keiteleellä, Kemijärvellä ja Alajärvellä. Konserni muodostuu kahdesta yhtiöstä. Emoyhtiö Keitele Group Oy on vastuussa konsernitoiminnoista, puunjalostuksesta eli puunhankinnasta ja metsäliiketoiminnasta. Sen johtajana toimii konsernin toimitusjohtaja Mikko Kylävainio. Keitele Wood Oy vastaa puunjalostuksen teollisesta toiminnasta, esimerkiksi puutuotteiden valmistuksesta. Keitele Woodia johtaa Matti Kylävainio, Mikon veli. Heidän isänsä teollisuusneuvos Ilkka Kylävainio toimii yhtiön hallituksessa.

Syksyllä 2022 konserni työllisti yli 500 henkilöä. Omien työntekijöiden lisäksi yritys työllisti välillisesti yli 1500 henkilöä, jotka työskentelivät metsänhoidossa, tai alihankkijaverkoston kautta puunkorjuussa tai kuljetusketjussa.

 Tuotteet ja markkinat 
Kemijärvellä sahalaitos ja liimapuutehdas toimivat kahdessa vuorossa. Puutuotetehdas käyttää Lapista ostettua mäntyä, josta tehdään etupäässä Kaukoidän markkinoille suunnattua, asiakasmittoihin tehtyä sahatavaraa, höylätavaraa ja mittatarkkaa liimapuuta.

Vuonna 2024 yhtiö käsitteli vuosittain noin 2,4 miljoonaa kuutiota puuta, vuonna 2022 yhtiö vuosittainen maksimikapasiteetti sisälsi miljoona kuutiometriä sahatavaraa. Liimapuuta ja höylätavaraa tuotettiin satoja tuhansia kuutiometrejä.

Vuonna 2022 yhtiön päämarkkinat olivat Aasiassa. Euroopan osuus tuotannosta oli neljäsosa.

Euroopassa ja esimerkiksi Japanissa sahatavaroilla ja rakennusmateriaaleilla on erilaiset mitat, ja valtaosa japanilaisista omakotitaloista valmistetaan valmistuotteista. Keitele päätti ottaa käyttöön asiakasmitat ja investoi siksi tekniikkaan, jolla asiakkaiden toiveet voitiin toteuttaa. Asiakasmitoilla tehdyt tuotteilla on vankka markkinaosuus Japanissa. ”Myymme ensin ja vasta sitten haemme raaka-aineen metsästä. Koko ketju kannolta tehtaan pihaan tapahtuu oikeaan aikaan”, kuvaili Mikko Kylävainio toimitusprosessia vuonna 2013.

Työkulttuuri

Keitele Groupin työntekijät eivät ole olleet niin järjestäytyneitä kuin alalla yleensä. Vuonna 2020 noin 40 prosenttia työntekijöistä kuului Teollisuusliittoon. Kylävainio selitti asiaa sillä, ettei yhtiö ollut koskaan lomauttanut tai irtisanonut henkilöstöään.  Teollisuusliiton mukaan järjestäytymisaste Keitele Groupissa oli vuonna 2021 yli 50 prosenttia.

Yhteiskuntavastuu

Vuonna 2019 konserni kertoi, että sen toimintatapa nojautuu vastuullisuuteen ja kestävään kehitykseen. Toimitusjohtaja Kylävainion mukaan metsien kasvua ja metsien hiilinielua tulisi kasvattaa hallitusti. Yhtiö on optimoinut tuotantonsa, metsäkuljetukset ja valmiiden tuotteiden logistiset ratkaisut ja se saa tarvitsemansa energian sahauksen sivutuotteina syntyvistä uusiutuvista energialähteistä. Lämpöenergiaa saadaan yli oman tarpeen. Keiteleellä ja Alajärvellä tehtaiden lämpölaitoksissa on savukaasupesurit, joilla savukaasun lämpö alennetaan 150 asteesta 25 asteeseen. Tästä syntyneellä energialla kuivataan sivutuotevirtoja, joita käytetään lämmöntuotannossa.

Yhtiön tuotteet sitovat lähtökohtaisesti pitkään hiilidioksidia ja elinkaarensa lopussa ne kierrätetään.

 Tunnustuksia 
Keiteleen Teollisuussaha Oy sai vuonna 1987 Keiteleen Vuoden Yrittäjäpalkinnon
Keitele Forest Oy sai maakunnallisen yrittäjäpalkinnon vuonna 2006 
Vuonna 2008 Keitele Forest sai 20 000 euron Rantasalmi-palkinnon, jonka myönsi Suomen kulttuurirahaston Etelä-Savon rahasto. Palkintoraha käytettiin hauskanpitoon: Ilkka Kylävainio kutsui henkilökuntansa puolisoineen syömään ja juomaan.
Vuonna 2013 Keitele Forestille myönnettiin Suomen Yrittäjien valtakunnallinen yrittäjäpalkinto. 
Vuonna 2019 Keitele Forest sai tasavallan presidentin kansainvälistymispalkinnon vuoden kasvuyrityksenä.

 Lähteet 

 Kirjallisuutta 
Vesa Kärkkäinen: Keiteleen patruuna. Ilkka Kylävainion ja Keitele Groupin tarina, Siltala 2024, 

 Aiheesta muualla 
Keitele Groupin kotisivut

Luokka:69 Liiketalous
Luokka:Suomalaiset metsäteollisuusyhtiöt
Luokka:Keitele
Luokka:Suomen sahateollisuus