Loranthaceae

Loranthaceae on kasviheimo koppisiemenisten Santalales-lahkossa. Heimoa on aiemmin kutsuttu mistelikasveiksi, mutta mistelien (Viscum) osoittauduttua santelikasvien (Santalaceae) heimoon kuuluviksi, kyseinen nimi ei enää ole sopiva.

 Tuntomerkit 
Kasvit ovat tavallisesti toisten kasvien rungoilla ja oksilla kasvavia loisia, jotka muodostavat pahkan kiinnittymiskohtaansa. Siitä lähtee isännän pintaa myöten kulkevia juuria, jotka muodostavat usein sekundaarisia pahkoja. Varastohiilihydraatti on inositolia. Juurikarvat puuttuvat. Kasvien karvoitus on usein monimutkainen. Lehdet sijaitsevat nivelettömällä varrella tavallisesti vastakkaisesti, joskus kierteisesti, ja ovat melko paksuja, suonitukseltaan huomaamattomia ja ehytlaitaisia. Joskus kasvit ovat kaksikotisia. Kukat ovat tavallisesti perällisiä, säteittäisiä, 3–9-lukuisia, keskikokoisia tai isoja, harvoin pieniä ja kehättömiä. Verhiö on heikosti kehittynyt, teriö pitkä ja kapean putkimainen, kirkasvärinen, usein punainen ja/tai oranssinvärinen. Sikiäin on kehänalainen, ja siinä on 4–12 siemenaihetta pohjaistukassa. Hedelmä on marja, joskus pähkinä. Siemenen endospermi on lehtivihreällinen, harvoin se puuttuu. Tulppamainen alkiokin on lehtivihreällinen, keskikokoinen tai pitkä; sirkkalehtiä voi olla jopa 11 (Psittacanthus). 

 Levinneisyys 
Heimo on levinnyt pääasiassa tropiikkiin, joitakin lajeja on lämpimillä alueilla.

 Luokittelu 
Loranthaceae koostuu 77 suvusta ja 950 lajista. Heimo on alkanut erilaistua vasta 28–40 miljoonaa vuotta sitten.

Lounaisaustralialainen puuksi kasvava Nuytsia floribunda – sukunsa ainoa laji – on heimossa fylogeneettisesti erillisin. Sen aineenvaihdunta tuottaa ellaghappoa, lehdet ovat järjestyneet kierteisesti, ja se on yksikotinen. Kukintolapakko on kasvutavaltaan terttumainen ja kukinto koostuu kolmekukkaisista pikkuviuhkoista. Kukat ovat perättömiä, ja niissä on 6–8 erillistä ja keltaista terälehteä. Hedelmä on kuiva ja kolmisiipinen. Alkion sirkkalehtiä on 3–6, ja ne ovat lehtimäisiä.

Heimon runsaslajisimmat suvut ovat Tapinanthus (250 lajia), Psittacanthus (120 lajia), Amyema (95 lajia), Agelanthus (60 lajia), Struthanthus (50 lajia) ja Phthirusa (40 lajia). 

 Suvut 
Heimon suvut ovat:
 Actinanthella
 Aetanthus
 Agelanthus
 Alepis
 Amyema
 Amylotheca
 Atkinsonia
 Bakerella
 Barathranthus
 Benthamina
 Berhautia
 Cecarria
 Cladocolea
 Cyne
 Dactyliophora
 Decaisnina
 Dendropemon
 Dendrophthoe
 Desmaria
 Diplatia
 Distrianthes Elytranthe
 Emelianthe
 Englerina – tulipillit
 Erianthemum
 Gaiadendron
 Globimetula
 Helicanthes
 Helixanthera
 Ileostylus
 Ixocactus
 Kingella
 Lampas
 Lepeostegeres
 Lepidaria
 Ligaria
 Loranthus
 Loxanthera
 Lysiana Macrosolen
 Moquiniella
 Muellerina
 Notanthera
 Nuytsia
 Oedina
 Oliverella
 Oncella
 Oncocalyx
 Oryctanthus
 Oryctina
 Panamanthus
 Papuanthes
 Pedistylis
 Peraxilla
 Phragmanthera
 Phthirusa
 Plicosepalus
 Psathyranthus
 Psittacanthus Rhizomonanthes
 Scurrula
 Septulina
 Socratina
 Sogerianthe
 Spragueanella
 Struthanthus
 Tapinanthus
 Taxillus
 Tetradyas
 Thaumasianthes
 Tolypanthus
 Trilepidea
 Tripodanthus
 Tristerix
 Trithecanthera
 Tupeia
 Vanwykia

 Kuvia 

 Lähteet 
 Stevens, P. F. (2001 onwards). Angiosperm Phylogeny Website. Version 12, July 2012 [and more or less continuously updated since]. http://www.mobot.org/MOBOT/research/APweb/.

 Viitteet 

 Aiheesta muualla 
 Levinneisyyskartta: http://www.mobot.org/mobot/research/apweb/maps/loranthaceae.gif

Luokka:Santalales
Luokka:Kasviheimot