Räjähtävä tyhjyys

Räjähtävä tyhjyys on kenraaliluutnantti Veikko Koppisen (1910-1993)Johdanto, s. 17 salanimellä Viljami Korpi kirjoittama romaani sissisodasta  miehitetyssä Suomessa. Romaanin julkaiseminen kiellettiin käsikirjoituksen valmistumisajankohtana 1950-luvulla ja käsikirjoitus liitettiin maanpuolustuskorkeakoulun kirjaston kokoelmiin.Lukijalle, s. 9 Teoksen toimitti käsikirjoituksen pohjalta Marko Palokangas ja se julkaistiin vuonna 2012.

Romaanin kirjoittaminen niveltyi tuolloin Taistelukoulun johtajan apulaisena toimineen everstiluutnantti Koppisen työhön hänen laatiessaan Puolustusvoimia varten Sissikoulutusoppaan (1956) ja Sissiohjesäännön (1957).Johdanto, s. 16, 18

Romaanilla onkin myös oppimateriaalin luonnetta, tekstiin sisältyy lukuisia esimerkkejä sissitaktiikan järjestelyistä ja rakennelmista. Osa tekstistä on lainattu sissikoulutusoppaasta ja -ohjesäännöstä.Johdanto, s. 16 Esimerkiksi luvun Tuhat kertaa tuhat eli miljoona alussa kuvataan havainnollisesti piilopoteron rakentaminen.Räjähtävä tyhjyys, s. 58

Kirjallisesti "Räjähtävä tyhjyys" liittyy 1950-luvun poikakirjaperinteeseen, mikä huomattiin myös teoksen kritiikissä sen vihdoin ilmestyttyä vuonna 2012.Johdanto, s. 16-17Norkola 2012
Romaanin rakenne
Romaanin teksti koostuu 22:sta luvusta. Näiden lisäksi teos sisältää maanpuolustuskorkeakoulun rehtorin, kenraalimajuri Vesa Tynkkysen kirjoittaman esipuheen sekä luvut Lukijalle ja Johdanto, jotka on kirjoittanut teoksen toimittaja. Romaanin luvut ovat:
 Se on pojat sotaa tämä
 Tuohikotin sissialue viivytyksen portinpylväänä
 Vihollisen ilkeä maahanlasku
 Ne tulevat saamaan meistä vielä tarpeekseen
 Tuohikotin sissialue taistelussa
 Kunniakkaan vihollisarmeijan antautuneet sotilaat
 Tuhat kertaa tuhat eli miljoona
 Siellä tarttuvat pojat härkää hännästä
 Täysosumaan teistä harva kuolee
 Kohta me saamme kunnon maaleja
 Metsästystä tämä on
 Uskotaanko sitä kohta vai huomenna
 Tappiosuhde sodassa voiton määrää
 Metsät ovat meidän ja pysyvät meillä
 Sissisotilas tulee kyllä viihtymään havujen päällä kuoltuaankin
 Joukko sodasta kyllikseen saaneita krenatöörejä
 Tyhjyyttä vastaan ei voi taistella
 Sota on miesten välinen asia
 Kuin siipirikko sorsa
 Vihollisen hyökkäys näyttää tyrehtyvän
 Yllätystä ja petosta niin että tuntuu
 On tämä sota mieletön keksintö
Keskeiset henkilöt
 Kivimaa on Tuohikotin sissialueella toimiva partionjohtaja.
 Puolakka on jatko- ja Lapin sotien veteraani, maanviljelijä, jonka talo sijaitsee romaanin yhdellä keskeisellä tapahtumapaikalla.Räjähtävä tyhjyys, s. 54
 Eversti Savukorpi on korkein esimies, sissiarmeijan komentaja.Räjähtävä tyhjyys, s. 121 Kirjan toimittaja Palokangas kutsuu eversti Savukorpea kirjoittaja Veikko Koppisen alter egoksi.Lukijalle s. 9
 Jalo Vesanen on kuusitoistavuotias vapaaehtoinen sissialokas, lyseolainen ja papin poika. Räjähtävä tyhjyys, s. 26
 Matti Ruokonen on toinen partionjohtaja Kivimaan romaanin alussa kouluttamista sissialokkaista, 18-vuotias osuusliikkeen myyjä ja nostomies.

Räjähtävän tyhjyyden käsite
Romaanin nimessä esiintyvä käsite räjähtävä tyhjyys viittaa sissisodassa vallitsevaan suhteeseen sissien ja vastustajan konventionaalisen armeijan välillä. Luvussa Tyhjyyttä vastaan ei voi taistella käsitettä esitellään seuraavasti: "Räjähtävä tyhjyys oli eversti Savukorven mielilausuma, jota hän menestyksellä käytti antaessaan taktillisia ohjeita alaisilleen sissipiirien komentajille siihen aikaan, kun kertausharjoituksissa koulutettiin sissijohtajia alueenpäälliköistä partionjohtajiin asti. 'Tyhjyyttä vastaan ei voi taistella, sitä ei voi ampua tykillä, ei sarja-automaatilla eikä pommittaa ilmasta raketeilla. Räjähtävä tyhjyys on viholliselle vääryyttä ja petosta, joka vie häneltä rohkeuden ja tekee tyhjäksi ja arvottomaksi vuosien koulutuksen, joka on aina perustunut kolmeen sanaan: vihollinen tuolla, toimikaa! Tätä perustaa ei sissisodassa ole.'" Räjähtävä tyhjyys, s. 120-121

Räjähtävä tyhjyys -käsite ei jäänyt käsikirjoituksen tekstiin. Marko Palokankaan mukaan siitä tuli osa upseeriston keskuudessa kulkevaa perinnettä, joskin siihen suhtauduttiin vaihtelevasti: Koppisen käsityksiä sissisodasta jotkut pitivät ennakkoluulottomina, toiset taas ajankohtaan (1950-1960-lukuihin) sopimattomina provokaatioina tai sissiromantiikan katteettomana viljelynä. Pääesikunnan virallinen asenne räjähtävään tyhjyyteen oli torjuva: termiä ei tullut käyttää julkisesti.

Käsite nostettiin esiin Ukrainan sotaan liittyen Helsingin Sanomien artikkelissa 29. maaliskuuta 2022 otsikolla Venäjän sotilaita voi odottaa räjähtävä tyhjyys.

Lähteet


 Palokangas, Marko (2012) Johdanto, teoksessa Räjähtävä tyhjyys
 Palokangas, Marko (2012) Lukijalle, teoksessa Räjähtävä tyhjyys
 Tynkkynen, Vesa (2012) Esipuhe, teoksessa Räjähtävä tyhjyys

Viitteet

Luokka:Vuoden 2012 kirjat
Luokka:Suomalaiset sotaromaanit
Luokka:Taistelutaktiikat