Erityistaide

Erityistaide eli erityistä tukea tarvitsevien taiteilijoiden taide on taidetoiminnan ala, jota ei nimensä mukaisesti olisi ilman erityistä tukea. Erityistaiteen alaan kuuluu kehitysvammaisten, autismin kirjon henkilöiden sekä laaja-alaisia oppimisvaikeuksia omaavien henkilöiden taidetoiminta harrastajataiteesta taideammattilaisuuteen.

Erityistaiteen studioiden toiminnan tuloksena taidemaailman tietoisuuteen on noussut monia taiteilijoita, joiden teokset täyttävät ammattitaiteen kriteerit. Lahjakkuudestaan huolimatta nämä taiteen tekijät tarvitsevat erityisiä tukitoimia taiteilijuutensa mahdollistamiseksi. Erityistaiteilijat tekevät taideteoksia, jotka pärjäävät taiteena ilman erityis-etuliitettä, mutta he itse taiteilijoina tarvitsevat apua taiteen kentällä toimiessaan. Konkreettisen taiteen tekemisen lisäksi erityistaiteilija tarvitsee apua teostensa esille tuomiseen.

Kansainvälisestä näkökulmasta tarkasteltuna suomalainen erityistaide on osa outsider-taiteen kenttää yhdessä ITE-taiteen kanssa. Useat alan toimijayhteisöt ovat kansainvälisen verkoston European Outsider Art Association EOA:n jäseniä.

 Erityistaiteen toimipaikkoja Suomessa 
Erityistaide on melko nuori taiteen ala, sillä sen lähes kaikki merkittävät taidepiirit, keskukset ja -oppilaitokset ovat syntyneet 1990-luvulla tai sen jälkeen. Harrastus- ja opiskelumahdollisuuksien paranemisen myötä kehitysvammaisilla on ollut mahdollisuus siirtyä askartelusta ja taideterapiasta taiteen tekemiseen. Tuotannon taiteellisen tason kohoamisen myötä myös näyttelytoiminta on 2000-luvulla lisääntynyt voimakkaasti ja kehitysvammaisten taitetta on nähty taidemuseoissa.

Helsingissä toimii Suomen ainoa erityistaiteen esittämiseen keskittynyt taidegalleria, Art Kaarisilta. Vuonna 2009 perustettua galleriaa ylläpitää Nastolassa sijaitseva Kaarisilta ry, joka tarjoaa kulttuurialan päivä- ja työtoimintaa sekä kuvataiteen ammatillista koulutusta erityistukea tarvitseville henkilöille.

Kaarisilta järjestää Kaarisilta Biennalen, joka on kaikille erityistä tukea tarvitseville taiteilijoille avoin, kansainvälinen jyrytetty biennaali.

 Suomalaisia erityistaidekeskuksia ja -oppilaitoksia 
Kehitysvammaisten taidetyöpajoja on Suomessa määrittelystä riippuen noin kolmekymmentä. Monien työpajojen taidetoiminta sisältää taidekasvatuksellisia tavoitteita, mutta vain muutamassa niistä annetaan taiteen alan tutkintoon tähtäävää opetusta. Kuva-artesaanin tutkinnon suorittaneet erityistaiteilijat työskentelevät usein kotikuntiensa toimintakeskusten päivä- ja työtoiminnan taidetyöpajoissa.

Tunnettuja erityistaiteen toimijoita ja taidekeskuksia Suomessa:
 Kaarisilta, Nastola 
 Kirsikoti, Lieksa 
 Taidekeskus Into, Turku 
 Oma Polku, Tampere 
 Taidepesula, Vaalijala 
 Luovilla. Lyhytaikaiskoti ja Työpaja Lyhty ry:n tekstiilityöpaja, Helsinki.
 Wärjäämö, Tampere 
 Taidekeskus Kettuki, Hämeenlinna. 

 Erityistaiteen edunvalvonta 
Erityistaiteen kentän edunvalvojana toimii Kettuki, joka on kehitysvammaisten ja muiden erityistä tukea tarvitsevien taiteilijoiden kuvataiteen alan toimintaa tukeva valtakunnallinen asiantuntijayhdistys. Kettukia ylläpitävä Kettuki-yhdistys eli Kehitysvammaisten taiteilijoiden tuki ry perustettiin vuonna 2002. Kettukin tavoitteena on tehdä erityistaidetta tunnetuksi ja kohottaa sen arvostusta. Se pyrkii parantamaan erityistä tukea tarvitsevien henkilöiden mahdollisuuksia opiskella ja harrastaa taidetta sekä työskennellä taiteen alalla. 

 Taideteko -palkinto 
Kettuki myöntää vuosittain Taideteko -palkinnon ansioituneelle henkilölle tai yhteisölle, joka on toiminnallaan edistänyt erityistä tukea tarvitsevien henkilöiden taidetta ja kulttuuria. 

Vuoden Taideteko-palkinnon saajat:
 2015 Pekka Elomaa ja Lyhdyn työryhmä: Pitkästä ja taiteellisesti ansiokkaasta työstä valokuvataiteen saralla
 2014 Kehitysvammaisten Palvelusäätiö: Kultturellia - Vähän erilaisen kulttuuritapahtuman tuottamisesta ja erityisesti kehitysvammaisten osallisuudesta tapahtumassa 

 2013 Kettukin perustaja, taidemaalari ja kuvataiteilija Ahti Isomäki: Uraauurtavasta, tinkimättömästä ja innostavasta työstä kehitysvammaisten taiteen edistämiseksi 
 2011 Valtiotieteen tohtori Hanna-Liisa (Assi) Liikanen: Taiteen, kulttuurin ja hyvinvoinnin yhteyksien tutkimisesta ja tukemisesta
 2010 Vähän kunnioitusta elokuvan työryhmä: Kehitysvammaisten osaamisen hyödyntäminen elokuvan eri tuotantovaiheissa
 2008 Annantalon taidekeskus: Kehitysvammaisten taiteen näkyvä huomioiminen näyttelytoiminnassa
 2007 Faces-etnofestivaali: Saavutettavuuden edistämisestä
 2006 Otso Kantokorpi: Kehitysvammaisten taiteen tukemisesta ja esilletuomisesta valtakunnallisessa taidekeskustelussa
 2005 Ari Sainio ja Satu Itkonen: Ansioista selkokielisen taidekirjoittamisen uranuurtajina
 2004 Kaarisilta ry: Kehitysvammaisten ammatillisen taideopetuksen aloittamisesta Suomessa

 Kettukin Vuoden taiteilija -tunnustus 
Kettuki valitsee vuosittain myös Vuoden taiteilijan tai taiteilijaryhmän, jolle järjestetään yksityisnäyttely. Kettukin Vuoden taiteilijat:

 Pasi Soukkala 2016
 Harri Blomberg 2015
 Tiina Elina Nurminen 2014
 Omapolku ry:n puupiirrosgrafiikan ryhmä 2013  
 Miia Ruohonen 2012
 Jukka-Pekka Levy 2011
 Matti Rauhaniemi 2010 
 Kenneth Rasmussen (Tanska) 2009
 Jack Heiskanen 2008
 Paul Gustafsson 2007
 Kirsi Mikkonen 2006
 Tuula Rantanen 2005
 Tuomas Korhonen 2004

 Kansainvälinen outsider-taiteen kenttä 
Kansainvälisissä yhteyksissä erityistaide käännetään englanniksi "outsider art".

Professori Colin Rhodesin mukaan tuettu ateljeetyöskentely tarjoaa vaihtoehdon perinteiselle taidekoulutukselle, taideakatemioille, joiden opetus yleensä on taiteellisesti lahjakkaidenkin erityistä tukea tarvitsevien henkilöiden ulottumattomissa. Vaikka outsider-taide on totuttu liittämään itseoppineiden taiteeseen, myös erityistä tukea tarvitsevien taiteilijoiden taiteen katsotaan nykyään kuuluvan outsider-taiteen piiriin. 

Tunnettuja kansainvälisiä erityistä tukea tarvitsevien taiteilijoiden taidekeskuksia ovat muun muassa:

Iso-Britaniassa:
 Project Ability
 Outside In
Tanskassa:
 Gaia 
Ruotsissa:
 Inuti
Yhdysvalloissa:
 Creative Growth 
 Creativity Explored
Hollannissa:
 Hereenplaats
Itävallassa:
 Gugging

 Lähteet 

 Kirjallisuutta 
Carlson, Jöns 2003. "Haja-ajatuksia kehitysvammaisten taiteesta ja muiden". Teoksessa Seppo Knuuttila (toim.) ITE käsillä, nykykansantaiteen vuosikirja 2. Helsinki: Maahenki.
Isomäki, Ahti ja Laurila-Hakulinen, Raisa (toim.) 2004. Sivusta katsoen. Taju 2004. Hyvinkään taidemuseon julkaisuja no 24. (Selkokirja)
Isomäki, Ahti (toim.) 2006. Aurinko ja kolme kuuta. Kettuki. (Selkokirja)
Kuutti, Tuija ja Raitmaa, Minna (toim.) 2002. Ateljee Hännätön kissa. Studio Bobtailed Cat. Nykytaiteen museon julkaisuja 82/2002

 Aiheesta muualla 

Haveri, Minna: Erityistä taidetta. 1/2 -lehti 1/2013 
Luovat erot -hanke
YLE: Erityistaide on nousussa (6.4.2013)

 ITE-museon erityistaidetoiminta 
 YLE: Nastolan Villähteeltä löytyy erityistaiteen picassoja – Kaarisilta Biennale hakee kehitysvammaisten taiteelle näkyvyyttä (25.10.2013)

Luokka:Taidesuuntaukset
Luokka:Vammaiskulttuuri