Pegida

Pegida (Patriotische Europäer gegen die Islamisierung des Abendlandes, ’Isänmaalliset eurooppalaiset Lännen islamisoitumista vastaan’) oli vuonna 2014 Dresdenissä perustettu saksalainen äärioikeistolainen kansalaisliike, joka vastusti Euroopan islamisaatiota ja liian sallivana pitämäänsä Saksan ja muun Euroopan maahanmuuttopolitiikkaa. Liike toimi Leipzigissa nimellä Legida. Pegida lopetti toimintansa lokakuussa 2024.

Toiminta
 Ensimmäiset mielenosoitukset 
Liike on järjestänyt vuoden 2014 lokakuusta lähtien viikoittaisia marsseja etenkin Dresdenissä. Joulun 2014 alla Pegidan marssiin osallistui 17 500 ihmistä. Vuoden 2015 alussa marsseilla on käynyt 25 000 ihmistä. 

Tammikuun 19. päivän 2015 marssi peruttiin islamisteilta tulleen terroriuhan ja tappouhkauksen vuoksi. Myös vasemmistolainen antifasistiryhmä oli aikeissa lähettää 48 bussillista aktivisteja Dresdeniin. Järjestö aikoo kuitenkin jatkaa marsseja uhasta huolimatta.

Pegida käyttää iskulausetta ”wir sind das Volk” (), jota itäsaksalaiset käyttivät Berliinin muurin kaatumisen yhteydessä 25 vuotta aiemmin. He kantavat marsseillaan bannereita, joissa lukee esimerkiksi ”Haluamme kotimaamme takaisin”. Myös saksalaisen natsien vastaisen juristin Josef Wirmerin suunnittelema ristilippu on Pegidan tapahtumissa yleinen. Wirmerin poika on harkinnut lipun käytön vuoksi oikeustoimia.

 Suosion vaihtelu 
Talven 2015 aikana Pegidan suosio romahti nopeasti. Esimerkiksi helmikuun alussa sen mielenosoitukseen osallistui Dresdenissä enää 2 000 ihmistä, kun kuukautta aikaisemmin heitä oli noin 25 000. Liike ei myöskään onnistunut leviämään muihin kaupunkeihin, eikä sopimaan yhteisistä tavoitteista. Vastamielenosoittajien määrä oli useilla paikkakunnilla monikymmenkertainen Pegidan kannattajiin nähden. Vappuaattona liikkeen toinen perustaja Kathrin Oertel pyysi julkisesti muslimeilta ja maahanmuuttajilta anteeksi Pegidan aiheuttamaa vihakampanjaa. Oertelin mukaan hän ei enää vihaa islamia eikä pidä enää Euroopan ongelmia maahanmuuttajien tai turvapaikanhakijoiden syynä.

14. syyskuuta 2015 Pegida sai kokoon 5 000 mielenosoittajaa Dresdeniin osoittamaan mieltä Saksan liberaalia maahanmuutopolitiikkaa vastaan. Liikkeen johtaja Lutz Bachmann ilmoitti liikkeen suunnitelmista perustaa oma puolue, joka pyrkii valtaan paikallisissa ja valtakunnallisissa vaaleissa. Hän myös kehotti lisäämään yhteistyötä Vladimir Putinin kanssa. Bachmann on esiintynyt valokuvissa Hitler-viiksissä, ja häneen onkin kohdistunut natsisyytöksiä.

 Saksan ulkopuolella 
Vuonna 2015 Pegidaa yritettiin levittää Saksasta myös muun muassa Ruotsiin, Itävaltaan ja Sveitsiin, mutta ei saavuttanut Saksan ulkopuolella merkittävää suosiota. Esimerkiksi Malmössä järjestetyssä Ruotsin ensimmäisessä mielenosoituksessa oli vain 30 osallistujaa, kun taas vastamielenosoittajia oli paikalla 3 000. Norjan ensimmäinen tapahtuma keräsi vajaat 200 mielenosoittajaa. Helmikuun lopulla Englannin Newcastlessa järjestetyssä Pegida-mielenosoituksessa oli vajaat 400 osallistujaa ja 2 000 vastamielenosoittajaa. Huhtikuun alussa Pegida järjesti Lontoossa kokoontumisen, johon osallistui 100–200 henkeä. Heidän kuultiin huutaneen muun muassa Hitleriä tukevia iskulauseita, vaikka Britannian Pegida kielsi olevansa rasistinen.

Tammikuussa 2021 Pegidan kannattajia osallistui Hollannissa koronatoimien vastaisiin mielenosoituksiin, jotka yltyivät mellakoinniksi ja ryöstelyksi.

Ohjelmat ja tavoitteet

Vuonna 2014 Pegida julkaisi ensimmäisen, 19-kohtaisen ohjelmajulistuksensa, jota vastustajat tuoreeltaan ironisoivat.  

 Siinä liike sanoo puolustavansa juutalaisuuteen ja kristinuskoon perustuvia eurooppalaisia arvoja väkivaltaiselta ideologialta sekä vastustavansa kaikenlaista poliittista ja uskonnollista radikalismia, kuten islamismia. 
 Pegida sanoo vastustavansa ääri-islamia, uskonnollista fanatismia ja Isis-järjestön väkivaltaa, mutta ei islamia tai maahanmuuttajia. 
 Se vastustaa islamilaisen radikalismin ja islamilaisen lain alaisten rinnakkaisten yhteiskuntien syntymistä Saksassa. 
 Se vastustaa Euroopan nykyistä maahanmuuttopolitiikkaa, jota se pitää liian sallivana. Liikkeen kannattajat ovat huolissaan muslimitulijoiden suuresta määrästä. 
 Pegida haluaa maahantulijoiden tehokkaampaa integrointia ja rikoksiin syyllistyneiden palauttamista. 
 Se kannattaa Sveitsissä, Kanadassa ja Etelä-Afrikassa käytössä olevaa maahanmuuton mallia, jossa tulijoita otetaan kohdemaan tarpeiden mukaisesti. 
 Se haluaa kaikkien EU-maiden osallistuvan tasapuolisesti sotaa ja vainoja pakenevien pakolaisten asuttamiseen, ei vain Saksan, joka ottaa Euroopan maista suurimman määrän pakolaisia.

Liikkeen keskuspaikassa Dresdenissä ei ollut paljon maahanmuuttajia eikä muslimeja, mutta marssijat sanoivat haluavansa välttää ennalta Saksan muiden kaupunkien tilanteen.

Tammikuussa 2015 Pegida esitteli kuusikohtaisen ohjelmansa, jossa vaadittiin Saksaa ottamaan vastedes maahan kokeneita ammattilaisia pakolaisten sijaan, lisäämään integraatioponnisteluja, karkottamaan islamistit ja uskonnolliset fanaatikot, lisäämään kansanäänestyksiä, lisäämään poliisin rahoitusta sekä lopettamaan sodan lietsominen Venäjää vastaan. 

Johto
Pegidan perustaja ja puheenjohtaja on dresdeniläinen Lutz Bachmann. Bachmannin mukaan Pegidaa johtaa seitsemän henkilöä, joista jokaisella on liikkeessä yhtä paljon valtaa. Tammikuun lopussa 2015 Bachmann erosi liikkeen johtotehtävistä. Julkisuuteen oli levinnyt kuva, jossa hänellä on samanlaiset viikset ja samoin kammattu tukka kuin Adolf Hitlerillä. Bachmann oli myös Facebookissa nimitellyt pakolaisia ”elukoiksi” ja ”saastaksi”. Kuukauden kuluttua hän palasi liikkeen puheenjohtajaksi ja sanoi eronsa syynä olleen kuvan olevan väärennös. Bachmannilla on takanaan rikostuomioita murroista ja huumeiden hallussapidosta.

Kannatus
Vaihtoehto Saksalle -puolue on tukenut Pegidaa avoimesti. Pegidan joukoissa on paljon tavallisia keskiluokkaisia ja työväenluokkaisia saksalaisia mutta myös tunnettuja uusnatseja ja Saksan kansallisdemokraattisen puolueen jäseniä.

2014
Forsa-tutkimuslaitoksen joulukuussa 2014 tekemän mielipidemittauksen mukaan piti 29 prosenttia saksalaisista Pegidan marsseja oikeutettuna, koska islamilla on Saksassa jo niin paljon vaikutusta. Die Zeit -lehden mielipidemittauksen mukaan 49 prosenttia saksalaisista hyväksyy täysin tai osittain Pegidan vaatimukset. Niitä vastustaa 29 prosenttia haastatelluista. Bild-lehden mukaan liikkeen järjestämiin mielenosoituksiin olisi valmis osallistumaan 27 prosenttia saksalaisista. Focus-lehden kyselyn mukaan 85 prosenttia ei lähtisi osoittamaan mieltään Pegidan kanssa, vaikka tapahtuma järjestettäisiin aivan lähellä.

2015
Pegida osallistui kesäkuussa 2015 vaaleihin ensimmäisen kerran. Pegidan ehdokas tuli neljänneksi Dresdenin pormestarinvaalissa saatuaa 9,6 prosenttia äänistä.

Vastustus
Pegidan marssit ja tavoitteet ovat synnyttäneet vastamielenosoituksia, ja monet Saksan johtavat poliitikot, kuten Angela Merkel, ovat arvostelleet liikettä. Kölnin roomalaiskatolinen kirkkoprovinssi vastusti liikkeen kokoontumisia tuomiokirkon edessä sammuttamalla kirkosta valot. Saksan juutalaisten keskusneuvosto on huolissaan islamin solvaamisesta.

Pegida on syyttänyt saksalaista mediaa aiheen yksipuolisesta ja asenteellisesta uutisoinnista. Saksalainen ARD-televisiokanava käytti kerran RTL-kanavalle työskentelevää, rasistiksi tekeytynyttä valemielenosoittajaa Pegidan edustajana ja joutui pyytämään katsojiltaan anteeksi.

 Katso myös 
Hooligans gegen Salafisten

Lähteet

Aiheesta muualla

Virallinen kotisivu
Pegidan ohjelmanjulistus 

Luokka:Äärioikeisto
Luokka:Islamin vastustus
Luokka:Rasismi Saksassa
Luokka:Oikeistopopulismi
Luokka:Islamofobia
Luokka:Vastajihadismi
Luokka:Saksalaiset järjestöt