Teernijärvi

Teernijärvi on Pirkanmaalla Nokialla sijaitseva järvi.

 Maantiede 
Järven pinta-ala on 71,3 hehtaaria, ja sen pituus on 2,1 kilometriä ja leveys 630 metriä. Se on muodostunut Nokianvirran eteläpuolelle maaston painanteeseen. Järven ympäristö on melko matalaa, vaikka rannoilla esiintyy rinnettä. Järven eteläpuolella kohoaa kallioinen Naulonvuori 50 metrin korkeuteen vedenpinnasta. Järven rantaviiva on 5,8 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Rannat ovat metsämaata, vaikka Kohmalan peltomaat ulettuvat lähes järvelle asti. Etelärannikon peltomaat ovat niittyinä ja pohjoisrannikolla rantaan ulottuu yksi peltopalsta. Rantaan rajautuu muutama peltotilkku. Rantojen läheisyydessä on 13 kiinteästi asuttua tilaa ja rannoille on rakennettu 17 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet joko valtatieltä 12 tai yhdystieltä 2501, jotka kulkevat eri puolilla järveä.

 Vesistösuhteita 
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Kokemäenjoen alueen (35.1) Kuloveden alueella (35.13), jonka Kuloveden lähialueeseen (35.132) se kuuluu. Järveen laskee muutama pelto-oja ja yksi Kahtalammista laskeva oja. Teernijärven luusua sijaitsee järven luoteisrannalla, josta saa alkunsa 1,4 kilometriä pitkä laskuoja Nokianvirtaan. Järven vedenpinnan korkeus on 87,1 metriä ja Nokianvirralla 57,5 metriä mpy., joten laskuojalle kertyy pudotusta 29,6 metriä.

 Historiaa 
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Ternejärvi”. Järven rannikon läheisyydestä on raivattu niittymaita, vaikka järvellä ei ole maatiloja. Vuoden 1922 Tampereen seudun taloudellisessa kartassa näkyy järven itäosat. Järven pohjoisrannassa on peltomaata, mutta sen rannoilla ei näy maatiloja. Vuoden 1930 Tyrvään seudun taloudellisessa kartassa näkyy järven länsiosat. Edellä mainitun peltoalueen länsiosassa sijaitsee rannassa maatila, jonka naapurikin on maatila ja joka sijaitsee Väinännokan kohdalla. Muiden peltomaiden lähellä ei ole merkitty maatiloja. Kartoissa on järven nimi kirjoitettu muodossa ”Ternijärvi”. Vuosien 1953 ja 1954 peruskartoissa järveä kutsutaan nimellä ”Teernijärvi”. Rantaan on rakennettu 14 kiinteästi asuttua tilaa. Kartan rantaviivaa vertaamalla nykykarttojen rantaviivaan voidaan todeta vedenpinnan alentuneen hieman. Esimerkiksi Mulverinnokan länsipuolella oli aikaisemmin saari, joka on nykyään maatunut kiinni mantereeseen. Järven ainoa säilynyt luoto sijaitsee pohjoisrannan lähellä ja se on saanut seurakseen matalan niemenkärjen.

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 
 Kokemäenjoen vesistön vedensuojeluyhdistys: Teernijärvi, 5.1.2015

Luokka:Nokian järvet
Luokka:Kuloveden lähialue
Luokka:Korkeusjärjestelmän muutoskohde