Suomi 2000-vuosikymmenellä

Suomi oli 2000-luvun ensimmäisellä vuosikymmenellä jälkiteollinen runsaan viiden miljoonan ihmisen yhteiskunta. Vuosikymmentä leimasi talouden nousukausi, joka päättyi finanssikriisiin vuonna 2008. Telekommunikaatioyhtiö Nokian merkitys Suomen taloudelle oli huomattavan suuri. Suomen kansa valitsi vuonna 2000 ensimmäisen kerran tasavaltansa johtoon naisen, Tarja Halosen. Maa sai myös kautta aikain ensimmäisen naispääministerinsä, Anneli Jäätteenmäen vuonna 2003, tosin vain kymmeneksi viikoksi. Vuosikymmenen pääministeripuolueita olivat Suomen Sosialidemokraattinen Puolue ja Suomen Keskusta. Lentomatkailu Euroopan kaupunkeihin yleistyi selvästi.

2000-vuosikymmenen Suomessa internet ja matkapuhelimet yleistyivät nopeaan tahtiin ja tulivat lähes kaikkien ihmisten käyttöön. Kotona oli kiinteä ADSL-nettiyhteys tai kaapelinetti, mutta matkapuhelimen Internet-ominaisuudet olivat vaisut. Digitaalikamerat yleistyivät ja matkapuhelimiin tuli värinäytöt ja kameraominaisuudet. Suomi kansainvälistyi taloudellisesti ja kulttuurisesti. Maahanmuuttajien osuus maan väestöstä kasvoi ja väestön ikääntyminen jatkui.

Viihteessä uutta olivat niin kutsutut tositelevisio-ohjelmat, joihin usein liittyi kilpailu, jossa osallistuja yksi toisensa jälkeen putosi pois. Musiikissa suosionsa vakiinnuttivat muun muassa Anssi Kela, Antti Tuisku ja Nightwish. Suomi voitti Euroviisut ensimmäisen ja toistaiseksi ainoan kerran vuonna 2006 Lordin kappaleella Hard Rock Hallelujah. Elokuvateattereihin tuli yhdysvaltalaisen Al Goren dokumenttielokuva Epämiellyttävä totuus, jota koululaiset kävivät katsomassa elokuvateatterissa.

Suomi toimi Euroopan unionin puheenjohtajamaana heinäkuun 2006 alusta vuoden loppuun. Kyseessä oli toinen puheenjohtajakausi vuoden 1995 alussa alkaneen Suomen EU-jäsenyyden aikana.Mitä missä milloin 2007, s. 202. Kauden huipentuma oli Helsingissä 10.–11. syyskuuta 2006 pidetty Aasian ja Euroopan yhteistyöfoorumin huippukokous (ASEM), joka oli suurin Suomessa koskaan järjestetty valtionpäämiestason tapaaminen. Kokousta varjostivat poliisin ja tapaamista vastustaneiden mielenosoittajien yhteenotot (Smash ASEM).Mitä missä milloin 2008, s. 165.

Politiikka
Valtio
Suomi siirtyi kolmannelle vuosituhannelle presidenttinään Martti Ahtisaari. Talvella 2000 tasavallan presidentiksi valittiin ensimmäistä kertaa nainen, sosiaalidemokraattien Tarja Halonen, joka istui kaksi kautta. Suomen uusi perustuslaki tuli voimaan maaliskuussa 2000: uudistus vahvisti parlamentaarista demokratiaa ja korosti pääministerin asemaa. Presidentin valta supistui.Pääministerin ilmoitus eduskunnalle perustuslakiuudistuksen toimeenpanosta 7.1.2003 

Eduskuntavaaleja Suomessa järjestettiin 2000-luvun ensikymmenellä kaksi kappaletta:
Eduskuntavaalit 2003
Eduskuntavaalit 2007.

Suurimpia puolueita olivat Suomen Keskusta, Kansallinen Kokoomus ja SDP. Vasemmiston kannatus oli merkittävästi vähäisempää kuin aiempina vuosikymmeninä: vuoden 2007 vaaleissa SDP:n, Vasemmistoliiton ja pienten vasemmistopuolueiden yhteenlaskettu ääniosuus oli hieman yli 30 %. Vihreä liitto oli vakiinnuttanut paikkansa puoluekartalla ja perussuomalaiset oli muutaman prosentin pienpuolue. Äänestysvilkkaus oli samaa luokkaa kuin 1990-luvulla, noin kaksi kolmasosaa äänioikeutetuista kävi äänestämässä.Eduskuntavaalit 1983–2011

Keväällä 2008 nousi vaalirahakohu, koska edellisen vuoden eduskuntavaaleissa useiden ehdokkaiden vaalirahoituksessa havaittiin puutteita. Kohu jatkui useamman vuoden ja paljasti asian takana olleen Suomen mittakaavassa poikkeuksellisen laajaa korruptiota. Kohu johti vaalirahoituslain tiukentamiseen ja lahjoitusten vähenemiseen.

Suomella oli vuosikymmenen aikana neljä hallitusta, joista Anneli Jäätteenmäen hallitus oli hallituspäiviltään eräs maan historian lyhyimmistä: 69 päivää. 2000-vuosikymmenen pääministereitä olivat Paavo Lipponen ja Matti Vanhanen, joiden valtakausien välissä oli edellä mainittu Jäätteenmäen kausi keväällä 2003.Hallitukset aikajärjestyksessä  Jäätteenmäen eroon johti Irak-skandaalina tunnettu tietovuoto. Suomen 2000-luvun ensikymmenen hallitukset olivat:
Lipposen II hallitus (1999–2003)
Jäätteenmäen hallitus (2003)
Vanhasen I hallitus (2003–2007)
Vanhasen II hallitus (2007–2010).

Kesäkuun alussa 2006 tuli kuluneeksi sata vuotta siitä, kun Suomen suuriruhtinaskunnan valtiopäivät päättivät perustaa Suomeen yksikamarisen eduskunnan.Mitä missä milloin 2007, s. 198. Toukokuun lopulla 2007 oli puolestaan kulunut sata vuotta ensimmäisistä eduskuntavaaleista.Mitä missä milloin 2008, s. 216.

Eduskunta hyväksyi joulukuussa 2006 Euroopan unionin perustuslain ja lain sen voimaansaattamiseksi äänin 125–39. Päätöksen merkitys jäi kuitenkin käytännössä vähäiseksi, koska EU:n perustuslain voimaantulo olisi edellyttänyt kaikkien EU:n jäsenmaiden hyväksyntää. Ranska ja Alankomaat olivat hylänneet sen vuonna 2005 järjestetyissä kansanäänestyksissä.Mitä missä milloin 2008, s. 49–50.

Kauppa- ja teollisuusministeriö ja työministeriö yhdistettiin uudeksi työ- ja elinkeinoministeriöksi vuoden 2008 alussa. Uuteen ministeriöön tulivat  sisäministeriöstä aluepoliittiset tehtävät, kun taas työministeriölle kuuluneet maahanmuuttoon liittyvät asiat siirrettiin sisäministeriöön. Samalla Ulkomaalaisviraston nimi muutettiin Maahanmuuttovirastoksi.Mitä missä milloin 2009, s. 208.

Puolueet
Kansanedustaja Risto Kuisma, joka oli eronnut SDP:sta vuonna 1997, palasi takaisin vanhaan puolueeseensa alkuvuonna 2001, ja hänen perustamansa Remonttiryhmä-puolue lopetti toimintansa.Mitä missä milloin 2002, s. 204.

Kansanedustaja Seppo Kanerva loikkasi joulukuussa 2002 Kokoomuksen eduskuntaryhmästä Keskustan eduskuntaryhmään, koska häntä ei hyväksytty Kokoomuksen ehdokkaaksi vuoden 2003 eduskuntavaaleissa. Kun myös Keskusta kieltäytyi ottamasta Kanervaa ehdokaslistoilleen, hän siirtyi tammikuussa 2003 Liberaaleihin ja ilmoitti muodostavansa puolueen eduskuntaryhmän. Maaliskuun 2003 vaaleissa Kanerva putosi eduskunnasta.Mitä missä milloin 2004, s. 46–47.

Suomen Maaseudun Puolue, jonka toiminta oli päättynyt konkurssiin vuonna 1995, poistettiin puoluerekisteristä vuoden 2003 eduskuntavaalien jälkeen.

Kansanedustaja Suvi-Anne Siimes erosi Vasemmistoliiton puheenjohtajan paikalta maaliskuun alussa 2006 ja ilmoitti jättävänsä eduskunnan vuoden 2007 vaaleissa. Uudeksi puoluejohtajaksi valittiin Martti Korhonen.Mitä missä milloin 2007, s. 81.

Kansanedustaja Seppo Lahtela loikkasi Keskustan eduskuntaryhmästä Kokoomuksen eduskuntaryhmään lokakuussa 2006.Mitä missä milloin 2008, s. 218. Vihreiden kansanedustaja Merikukka Forsius loikkasi Kokoomukseen helmikuussa 2008.Mitä missä milloin 2009, s. 80.

Kunnat
Kunnallisvaaleja Suomessa järjestettiin 2000-luvun ensikymmenellä kolme kappaletta:
Kunnallisvaalit 2000
Kunnallisvaalit 2004
Kunnallisvaalit 2008.

Kunnallisvaaleissa äänestysaktiivisuus oli alempi kuin eduskuntavaaleissa, vuoden 2000 vaaleissa äänestämässä kävi alle 56 % äänioikeutetuista. Vuoden 2008 vaaleissa päästiin jälleen yli 60 %:n. Vasemmistopuolueet menettivät asemiaan myös kunnallisvaaleissa.Kunnallisvaalit Vuoden 2008 kunnallisvaalit jouduttiin järjestämään uudelleen syyskuussa 2009 Kauniaisissa, Karkkilassa ja Vihdissä, joissa oli kokeiltu sähköistä äänestystä.Mitä missä milloin 2010, s. 108.

Tampere sai syyskuussa 2006 ensimmäisenä kaupunkina Suomessa vaaleilla valitun pormestarin, kun kaupunginvaltuusto valitsi kaupunginjohtaja Jarmo Rantasen (SDP) seuraajaksi kaupungin talousjohtajana toimineen Timo P. Niemisen (kok.).Mitä missä milloin 2008, s. 14.

Lainsäädäntö
Suomen uusi perustuslaki astui voimaan 1. maaliskuuta 2000. Samalla kumottiin vuoden 1919 hallitusmuoto, vuoden 1928 valtiopäiväjärjestys sekä vuonna 1922 annetut laki valtakunnanoikeudesta sekä niin kutsuttu ministerivastuulaki.Mitä missä milloin, Kansalaisen vuosikirja 2000, s. 227. Helsinki: Otava, 1999.
Muita vuosikymmenen aikana voimaan tulleita lakeja:
 2000: Uusi tupakkalaki korvasi vanhan lain vuodelta 1977.Mitä missä milloin 2001, s. 89.
 2000: Laki lähdeverostaMitä missä milloin 2001, s. 
212.
 2000: Laki urheilijoiden eläketurvastaMitä missä milloin 2001, s. 213.
 2000: Laki kunnallisesta vapaaehtoisesta esiopetuksesta
 2001: Uusi työsopimuslaki korvasi vanhan lain vuodelta 1970Mitä missä milloin 2002, s. 205.
 2003: Uusi kansalaisuuslaki korvasi vanhan lain vuodelta 1968Mitä missä milloin 2004, s. 186.
 2003: Järjestyslaki korvasi kaupunkien ja kuntien antamat omat järjestyssäännötMitä missä milloin 2004, s. 187.
 2004: Uusi kielilaki korvasi vanhan lain vuodelta 1922
 2004: UlkomaalaislakiMitä missä milloin 2005, s. 185.
2005: Laki Pallas-Yllästunturin kansallispuistostaMitä missä milloin 2006, s. 65.

Merkittäviä poliitikkoja

Martti Ahtisaari, tasavallan presidentti 1994–2000, Nobelin rauhanpalkinnon saaja 2008
Tarja Halonen, tasavallan presidentti 2000–2012
Paavo Lipponen, pääministeri 1995–2003, eduskunnan puhemies ja SDP:n puheenjohtaja
Anneli Jäätteenmäki, lyhytaikainen pääministeri, Keskustan puheenjohtaja ja eduskunnan puhemies
Matti Vanhanen, pääministeri 2003–2010, Keskustan puheenjohtaja ja presidenttiehdokas 2006
Esko Aho, Keskustan puheenjohtaja ja presidenttiehdokas 2000
Tuija Brax, oikeusministeri
Jan-Erik Enestam, RKP:n puheenjohtaja ja Pohjoismaiden neuvoston pääsihteeri
Eero Heinäluoma, valtiovarainministeri ja SDP:n puheenjohtaja
Anne Holmlund, sisäministeri
Ville Itälä, Kokoomuksen puheenjohtaja ja sisäministeri
Antti Kalliomäki, valtiovarainministeri
Ilkka Kanerva, ulkoministeri
Jyrki Katainen, valtiovarainministeri ja Kokoomuksen puheenjohtaja
Johannes Koskinen, oikeusministeri

Leena Luhtanen, oikeusministeri
Sauli Niinistö, valtiovarainministeri, Kokoomuksen puheenjohtaja, eduskunnan puhemies ja presidenttiehdokas 2006
Kari Rajamäki, sisäministeri
Kimmo Sasi, ulkomaankauppaministeri sekä liikenne- ja viestintäministeri
Timo Soini, Perussuomalaisten puheenjohtaja ja presidenttiehdokas 2006
Alexander Stubb, ulkoministeri
Erkki Tuomioja, ulkoministeri
Riitta Uosukainen, eduskunnan puhemies, valtioneuvos ja presidenttiehdokas 2000
Jutta Urpilainen, SDP:n puheenjohtaja
Paavo Väyrynen, ulkomaankauppa- ja kehitysministeri ja pitkäaikainen Euroopan parlamentin jäsen
Stefan Wallin, RKP:n puheenjohtaja.

Hallinnollinen jako
Läänien määrää oli vähennetty vuoden 1997 lääniuudistuksessa ja vuoden 2009 viimeisenä päivänä koko läänilaitos siirtyi historiaan.http://www.stat.fi/meta/luokitukset/laani/001-2009/index.html Suomen viimeisiä läänejä kutsuttiin suurlääneiksi; yhteensä niitä oli kuusi: Ahvenanmaan lääni, Etelä-Suomen lääni, Itä-Suomen lääni, Lapin lääni, Länsi-Suomen lääni ja Oulun lääni. Läänien tilalle tuli seitsemän aluehallintovirastoa, jotka käsittivät yhden tai useamman maakunnan. Länsi-Suomen läänistä muodostettiin Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintovirasto ja Lounais-Suomen aluehallintovirasto, muutoin virastojen alueet vastasivat lyhytaikaisiksi jääneistä suurläänejä.

1. tammikuuta 2010 perustetut aluehallintovirastot ovat:
Etelä-Suomen aluehallintovirasto
Itä-Suomen aluehallintovirasto
Lapin aluehallintovirasto
Lounais-Suomen aluehallintovirasto
Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintovirasto
Pohjois-Suomen aluehallintovirasto
Ahvenanmaan valtionvirasto.

Entisen Oulun läänin nimeäminen Pohjois-Suomen aluehallintovirastoksi aiheutti keskustelua, sillä valtakunnan pohjoisin kolmannes sijaitsi "Pohjois-Suomen" pohjoispuolella.Kielikello.fi, Julkishallinnon erisnimet ja niiden suunnittelu

2000-luvun ensikymmenellä Suomessa oli jäljellä yksi virallinen kuntamuoto: kunta. Vuoden 1995 kuntalain jälkeen mikä tahansa kunta sai kutsua itseään kaupungiksi, mikäli piti sitä asianmukaisena. 2000-vuosikymmenellä tehtiin useita kuntaliitoksia, erityisesti vuosikymmenen jälkipuoliskolla. Vuonna 2000 kuntia oli 452 eli vain hieman vähemmän kuin 1970-luvun lopulla. Vuonna 2010 kuntien määrä oli pudonnut 342:een eli joka neljäs kunta katosi kartalta. Monikuntaliitokset synnyttivät alueellisesti laajoja kokonaisuuksia, kuten Kouvolan ja Salon, joiden hallinnollinen alue sisälsi useita taajamia. Tilanne oli päinvastainen aiempaan, jolloin kaupunkien keskustaajamat ulottuivat kaupunkikuntaa ympäröivien maalaiskuntien alueille.http://www.vm.fi/vm/fi/15_kunta_asiat/06_kuntaliitokset/05_lukumaara/index.jsp http://www.kunnat.net/fi/palvelualueet/kuntaliitokset/aiemmatkuntaliitokset/Sivut/default.aspx

Demografia

Väestönmuutokset
Suomen väkiluku kasvoi 2000-luvun ensimmäisellä vuosikymmenellä maltillisesti, noin 3,5 %. Väestönkasvu oli hitaimmillaan vuosikymmenen alussa ja kiihtyi vuosikymmenen loppua kohden. Suomi oli muuttovoittomaa: maahanmuutto lisääntyi huomattavasti maastamuuton pysyessä melko vakaana. Nettosiirtolaisuus ylitti 10 000:n rajan vuonna 2006. Vuosikymmenen muuttotase oli lähes +90 000 henkeä. Syntyvyys pysyi verraten vakaana, vuosittain syntyi noin 55 000–60 000 lasta. Kuolleiden määrä pysyi niin ikään vakaana, vuosittain siirtyi ajasta ikuisuuteen noin 50 000 suomalaista. Yhteensä vuosikymmenen aikana syntyi 578 000 lasta ja kuoli 488 000 ihmistä. Suomen väestömäärän kokonaislisäys 2000-vuosikymmenellä oli 180 000 henkeä. Väestönkasvun painopiste siirtyi luonnollisesta väestönlisäyksestä maahanmuuttoon.http://193.166.171.75/database/StatFin/vrm/synt/synt_fi.asp

Suomalaisten kokonaishedelmällisyys nousi vuosikymmenen loppua kohden: vuonna 1999 luku oli 1,73, vuonna 2009 puolestaan 1,86, eli korkeampi kuin kertaakaan vuoden 1969 jälkeen. Syntyvyys vuosikymmenellä jäi kuitenkin matalammaksi kuin 1970- ja 1980-luvuilla, sillä hedelmällisessä iässä olevien naisten lukumäärä oli aiempaa vähäisempi. Toisen maailmansodan jälkeiset suuret ikäluokat näkyivät edelleen vuosittain ylöspäin kohoavana pullistumana väestöpyramidissa, vuosikymmenellä he olivat 50–65-vuotiaita.http://www.stat.fi/tup/suomi90/joulukuu.html

Kuntien välinen muutto lisääntyi 1990-luvun laman jälkeen, huippuvuonna 2007 muuttajia oli runsaat 270 000. Myös kuntien sisäinen muuttoliike vilkastui.

Pitkän ajan trendeistä jatkuivat väestön ikääntyminen ja keskimääräisen elinajanodotteen kasvu. Vuonna 2000 Suomessa syntyneiden poikien elinajanodote oli 74,1 vuotta ja tyttöjen 81,0 vuotta. Vuonna 2010 luvut olivat pari vuotta korkeammat ja sukupuolten välinen ero kaventui aavistuksen. Keskimääräiset toteutuvat eliniät muodostunevat huomattavasti synnyinvuoden odotteita korkeammiksi, kuten aiempienkin sukupolvien.http://www.stat.fi/artikkelit/2010/art_2010-02-18_001.html?s=0#8https://www.tilastokeskus.fi/tup/suoluk/suoluk_vaesto.htmlhttp://www.stat.fi/tup/tietoaika/tilaajat/ta_11_04_nieminen.html

Imeväiskuolleisuus laski 2000-luvun ensikymmenen aikana alle kolmen promillen, ja oli eräs maailman alhaisimmista.Infant mortality

Väestön alueellinen jakautuminen
Koko 1900-luvun jatkunut Suomen väestön keskittyminen Uudellemaalle jatkui 2000-luvun ensimmäisellä vuosikymmenellä. Myös Pirkanmaan ja Pohjois-Pohjanmaan väestöosuudet kasvoivat. Väkilukuaan kasvattivat eritoten kasvukeskukset Helsinki, Tampere ja Oulu lähiympäristöineen. Myös Turun ja Jyväskylän seudut vetivät väkeä. Itä- ja Kaakkois-Suomen maakuntien väkiluvut laskivat.

Taulukossa on esitetty Suomen maakuntien väkiluku 1990-luvun ja 2000-vuosikymmenen viimeisenä päivänä Tilastokeskuksen mukaan. Aluejako on vuoden 2014 mukainen; Uudenmaan itäinen osa muodosti vuosina 1997–2011 Itä-Uudenmaan maakunnan, sen väkiluku on mukana Uudenmaan maakunnan väkiluvussa.Stat.fi, Väestö iän (1-v.) ja sukupuolen mukaan alueittain 1980 - 2013 

  Väkiluku 1999  Väkiluku 2009  Väestönmuutos 1999–2009  Väestöosuus 1999  Väestöosuus 2009 Uusimaa 1 379 712  1 517 542  +10,0 %  26,7 %  28,4 % Pirkanmaa 447 525  485 706  +8,5 %  8,7 %  9,1 % Varsinais-Suomi 445 542  462 914  +3,9 %  8,6 %  8,7 % Pohjois-Pohjanmaa 365 689  392 110  +7,2 %  7,1 %  7,3 % Keski-Suomi 265 129  272 784  +2,9 %  5,1 %  5,1 % Pohjois-Savo 255 456  248 182  -2,8 %  4,9 %  4,6 % Satakunta 234 233  226 116  -3,5 %  4,5 %  4,2 % Päijät-Häme 197 347  201 270  +2,0 %  3,8 %  3,8 % Etelä-Pohjanmaa 196 795  193 524  -1,7 %  3,8 %  3,6 % Lappi 194 352  183 748  -5,5 %  3,8 %  3,4 % Kymenlaakso 188 633  182 617  -3,2 %  3,6 %  3,4 % Pohjanmaa 173 533  177 038  +2,0 %  3,4 %  3,3 % Kanta-Häme 165 190  173 828  +5,2 %  3,2 %  3,2 % Pohjois-Karjala 172 551  165 962  -3,8 %  3,3 %  3,1 % Etelä-Savo 167 958  156 377  -6,9 %  3,2 %  2,9 % Etelä-Karjala 136 525  133 210  -2,4 %  2,6 %  2,5 % Kainuu 91 081  82 634  -9,3 %  1,8 %  1,5 % Keski-Pohjanmaa 68 345  68 131  -0,3 %  1,3 %  1,3 % Ahvenanmaa 25 706  27 734  +7,9 %  0,5 %  0,5 % Suomi 5 171 302  5 351 427  +3,5 %  100,0 %  100,0 %

Nurmijärvi-ilmiö
Eräs vuosikymmenen puheenaiheista oli niin kutsuttu Nurmijärvi-ilmiö eli ihmisten muuttaminen keskuskaupungeista kaupunkiseudun reuna-alueille, josta saattoi ostaa tilavan omakotitalon kaupunkikaksion hintaan. Nurmijärvi-ilmiö alkoi hiipua 2008, jonka jälkeen esimerkiksi Helsingin seudulla väestönkasvun painopiste siirtyi vaihteeksi reunoilta kohti ydintä.Hs.fi, Nurmijärvi-ilmiö on ohi: Nuoret ja vanhemmat lähtevät kehyskunnista Ts.fi, Turun kehyskuntien väestönkasvu hiipui  Käytännössä kyse oli muuttoliikkeen trendien jatkuvasta vaihtelusta, ei mistään uudesta ilmiöstä. Esimerkiksi Nurmijärvellä väestönkasvu oli 1980-luvulla nopeampaa kuin 2000-vuosikymmenellä, 1990-luvulla kasvu oli sitä vastoin hitaampaa.Nurmijärvi.fi Hel.fi, Helsingin seudun ja Helsingin väestökehitys

Talouselämä
Suomen bruttokansantuote kasvoi vuosina 1994–2008 lähes 70 %. Kyseiset vuodet kattavat 1990-luvun laman ja 2008 alkaneen finanssikriisin välisen ajan. Vuonna 2000 Suomen bkt oli noin 158 miljardia euroa viitevuoden 2010 hintoihin. Vuonna 2008 bkt oli 198 miljardia, kunnes seuraavana vuonna tapahtui romahdus: bkt supistui yli kahdeksan prosenttia ja laski vuosikymmenen puolenvälin tasolle.Stat.fi, Bkt markkinahintaan

2000-luvun ensimmäisen vuosikymmenen talouskasvun takana oli pitkälti Nokia-vetoinen ICT-klusteri. Vuonna 2000 Nokian osuuden Suomen bkt:sta laskettiin olevan peräti neljä prosenttia.Taloussanomat 10.5.2010 2010-luvulla on arvioitu, että talouskasvu oli osittain "petollisen suotuisaa": palkkojen ja julkisten menojen nousu lähti käsistä, mikä rapautti Suomen kilpailukykyä. Vuonna 2008 alkoi teollisuuden pudotus, josta Suomi ei ollut toipunut vielä seuraavan vuosikymmenen puoleenväliin mennessä.Verkkouutiset.fiValtioneuvosto.fi 

Inflaatio pysyi vuosikymmenen aikana maltillisena, useina vuosina se jäi alle yhden prosentin. Nousukauden lopussa vuonna 2008 inflaatio nousi hieman yli neljän prosentin, seuraavana vuonna se putosi nollaan. Kun vuoden 2000 kuluttajahintojen kokonaisindeksi on 100,0, vuoden 2009 luku on 115,3.Stat.fi, Hinnat ja kustannukset

Suomen vaihtotase oli koko 2000-luvun ensikymmenen ajan ylijäämäinen, vuosikymmenen alussa ylijäämää oli jopa kahdeksan prosenttia bruttokansantuotteesta, mikä on suomalaisittain poikkeuksellista. Vuosikymmenen loppua kohden ylijäämä supistui, ja vaihtotase kääntyi alijäämäiseksi seuraavan vuosikymmenen alussa. Vaihtotase oli kääntynyt ylijäämäiseksi 1990-luvun laman jälkeen, kun viennin arvo kasvoi tuontia nopeammin. 2000-vuosikymmenellä ylijäämät alkoivat supistua kotimaisen kysynnän lisätessä tuonnin arvoa.Suomen vaihtotaseen heikkeneminen, s. 5 

Työttömyysaste pysyi korkeana läpi vuosikymmenen. Vuonna 2000 Suomen työttömyysaste oli Työ- ja elinkeinoministeriön tilaston mukaan 12,6 % ja vuonna 2009 puolestaan 11,2 %. Alimmillaan työttömyysaste oli vuonna 2007, jolloin se oli 8,5 %. Työvoiman ikääntyminen jatkui ja suuret ikäluokat poistuivat työelämästä suurimmilta osin.Tem.fi, Taantuma ja työttömyys, s. 17

Vuosikymmenen aikana puhuttiin Suomea uhkaavasta työvoimapulasta, "huutavan työvoimapulan" uumoiltiin olevan aivan nurkan takana. Käytännössä työvoimasta oli pulaa lähinnä terveysalalla. Laajamittainen työvoimapula ei realisoitunut myöskään seuraavan vuosikymmenen alkupuolella, vastoin ennusteita.

Suomen valtionvelka alkoi supistua 1990-luvun lopulla. Vuonna 2008 velkaa oli noin 54 miljardia euroa, minkä jälkeen velan määrä alkoi kasvaa. Velan suhde bruttokansantuotteeseen oli alimmillaan niin ikään 2008, jolloin se oli noin 29 %. Vuonna 2000 suhde oli 48 %.Stat.fi, Julkinen talous 

Suomen bruttokansantuotteen vuosimuutos 2000-luvun ensikymmenellä:

  2000  2001  2002  2003  2004  2005  2006  2007  2008  2009 Bkt:n volyymin muutos edellisvuodesta  5,6  2,6  1,7  2,0  3,9  2,8  4,1  5,2  0,7  -8,3

Koko vuosikymmenen bruttokansantuote oli noin 1,77 biljoonaa euroa (viitevuoden 2010 hintoihin). Lukema on noin 39 prosenttia korkeampi kuin edellisen vuosikymmenen bruttokansantuote ja 67 prosenttia korkeampi kuin 1980-luvun bruttokansantuote.

Inflaatio yritti nostaa päätään vuosikymmenen alussa, mutta hidastui seuraavina vuosina lähes nollaan. Vuonna 2008 työpalkkoja nostettiin merkittävästi, ja samaan vuoteen osuu huomattava inflaatiopiikki. Vuonna 2009 kuluttajahinnat eivät sitä vastoin nousseet lainkaan.

  2000   2001  2002  2003  2004  2005  2006  2007  2008  2009 Kuluttajahintaindeksin vuosimuutos  3,4  2,6  1,6  0,9  0,2  0,9  1,6  2,5  4,1  0,0

Vähittäiskaupan alalla tapahtui useita myllerryksiä. Vuoden 2004 alussa Helsingin Osuuskauppa ja Osuusliike Elanto fuusioituivat, jolloin esimerkiksi Maxi-marketit muutettiin Prismoiksi. Wihurin Ruokamarkkinat sulautettiin Tradekaan 2005, mistä lähtien Wihuri alkoi keskittyä yksinomaan tukkukauppaan ja tekniseen kauppaan. Samana vuonna S-ryhmä osti Suomen Sparin. Vuonna 2002 päivittäistavaramarkkinoiden saksalainen haastaja Lidl rantautui Suomeen. S-ryhmä ohitti Ruokakeskon Suomen päivittäistavarakaupan markkinajohtajana. HK Ruokatalo Oyj osti loppuvuonna 2006 Ruotsin suurimman lihayhtiön Swedish Meatsin koko osakekannan 113 miljoonan euron kauppahintaan. Kaupan myötä yhtiön nimi muutettiin HKScan Oyj:ksi, ja siitä tuli Pohjoismaiden suurin liha-alan yritys ja viidenneksi suurin elintarvikealan yritys.Mitä missä milloin 2008, s. 39.

Vuosikymmenen aikana Suomeen rantautui useita ulkomaalaisia erikoisliikeketjuja, kuten Dressmann vuonna 2000, Bauhaus 2001, Stadium 2001, Clas Ohlson 2002, Plantagen niin ikään 2002 ja Gina Tricot vuonna 2007. 
2000-luvun ensikymmenen keskeisiä suomalaisia talousvaikuttajia olivat muun muassa Matti Alahuhta, Sari Baldauf, Antti Herlin, Mikael Lilius, Jorma Ollila, Antti Piippo, Björn Wahlroos ja Anders Wiklöf. Näkyviä ja usein mediassa esilläolleita talouselämän hahmoja olivat myös Lenita Airisto, Hjallis Harkimo ja Marimekon grande dame Kirsti Paakkanen.

Euro
Euro oli otettu käyttöön tilivaluuttana tammikuussa 1999. Käteisvaluuttana Suomessa käytettiin markkaa vuoteen 2002. Suomi siirtyi euroon yhdentoista muun Euroopan unionin maan kanssa 1. tammikuuta 2002; Vaihtojakso markasta euroon kesti tammi- ja helmikuun 2002. Markkoja sai lunastaa euroiksi tasan kymmenen vuotta vaihtojakson päättymisestä. Euron virallinen muuntokerroin oli 5,94573 Suomen markkaa.Suomi siirtyy euroon

Käytännön elämässä muuntokerroin pyöristyi kuudeksi ja markkoja kutsuttiin usein mummonmarkoiksi. Ihmiset pähkäilivät kaupoissa kuuden kertotaulun kanssa ja päivittelivät euron myötä kohonneita hintoja. Hinnat nousivat vuonna 2002 keskimäärin 2,3 %, eli saman verran kuin 2001. Myös muualla euroalueella kuluttajat kokivat hintojen nousseen, mikä johtui pitkälti siitä, että usein ostettavien halpojen tuotteiden hinnat todella nousivat poikkeuksellisen paljon, kun sen sijaan harvoin tehtävien suurten hankintojen hinnat eivät juuri kohonneet.Ec.europa.eu

Rikollisuus
Suomessa tehtiin 2000-luvun ensikymmenellä useita veritöitä oppilaitoksissa ja kauppakeskuksissa:
Myyrmannin räjähdys 11. lokakuuta 2002
Jokelan koulusurmat 7. marraskuuta 2007
Kauhajoen koulusurmat 23. syyskuuta 2008
Sellon ampumavälikohtaus 31. joulukuuta 2009.

Muita kohahduttaneita ja Suomen rikoshistoriassa poikkeuksellisia rikoksia olivat muun muassa Eveliina Lappalaisen surma 14. marraskuuta 2000, Heinojen murhat 24. elokuuta 2001, Kampin autopommi 16. heinäkuuta 2002 ja Ulvilan surma 1. joulukuuta 2006.

Kaikkiaan poliisin tietoon tulleita rikoksia kirjattiin vuosittain runsaat 400 000 kappaletta. Henkirikoksia tilastoitiin vuosittain 103–155; niiden määrä oli hieman vähentynyt aiempiin vuosikymmeniin verrattuna.Findikaattori, Henkirikollisuus 1754-2018  Järjestäytynyt rikollisuus yleistyi.Rikollisjengien määrä Suomessa 2000-luvulla, Yle.fi 

Pankkiryöstöjä, joiden huippuaikaa olivat olleet vuodet 1991–1993, tehtiin 2000-vuosikymmenellä enää vain muutamia vuosittain. Maarianhaminassa tapahtui 10. elokuuta 2006 arvokuljetusryöstö, jossa tekijät saivat saaliikseen rahaa yli kymmenen miljoonan Ruotsin kruunun arvosta.Mitä missä milloin 2006, s. 136.

1990-luvulla huomiota herättäneet eläinaktivistien iskut turkistarhoille jatkuivat 2000-vuosikymmenen aikana. Vuosina 1995–2003 Suomessa oli tehty etenkin Pohjanmaalla noin 60 turkistarhaiskua, joissa oli päästetty vapaiksi kettuja ja minkkejä, värjätty niiden turkkeja ja tuhottu niiden siitoskortteja. Suomalaiset eläinaktivistit osallistuivat turkistarhaiskuihin myös ulkomailla. Sisäministeri Kari Rajamäki sanoi syyskuussa 2003 pitävänsä turkistarhaiskuja ”ekoterrorismina” ja vaati niistä langetettavien tuomioiden tuntuvaa koventamista. Vuonna 2003 Suomi oli maailman suurin ketunnahkojen sekä Tanskan ja Alankomaiden jälkeen maailman kolmanneksi suurin minkkiturkisten tuottajamaa.Mitä missä milloin 2005, s. 21.

Suomessa toimineen White Sea -varustamon omistama rahtialus M/S Arctic Sea kaapattiin Ruotsin aluevesillä Gotlannin ja Öölannin välillä heinäkuun lopulla 2009. Alus oli lähtenyt Pietarsaaresta kohti Algeriaa lastinaan Stora Enson sahatavaraa. Aluksella oli 15 hengen venäläinen miehistö ja se purjehti Maltan lipun alla. Kaappaukseen sisältyi useita outoja piirteitä, muun muassa pitkä aika itse kaappauksen ja sen julkitulon välillä. Kun Ruotsin poliisi ensi kerran kertoi tapahtuneesta, alus oli jo kaukana Biskajanlahdella, eikä siihen saatu yhteyttä.Mitä missä milloin 2010, s. 148. Kaappausdraama päättyi runsaat kolme viikkoa myöhemmin elokuun puolivälissä, kun Venäjän laivaston alus löysi M/S Arctic Sean Atlantilta läheltä Kap Verdeä. Venäläisiksi osoittautuneet kaappaajat pidätettiin.Mitä missä milloin 2010, s. 151.

Liikenne

Raideliikenne
Rautateiden sähköistäminen jatkui: 2000-vuosikymmenen lopussa yli puolet Suomen rataverkosta oli sähköistetty. Vuosikymmenen aikana sähköistetyn rataverkon pituus kasvoi noin 700 kilometriä. Suurin yksittäinen työmaa oli Lahden oikorata eli rataosuus Keravalta Lahteen, joka avattiin syyskuussa 2006. Uusi rata nopeutti junamatkaa Helsingistä Lahteen parhaimmillaan 48 minuuttiin, kun aiemmin matka Riihimäen kautta oli kestänyt vähintään tunnin ja 21 minuuttia.Mitä missä milloin 2008, s. 13. Vanhoja sinisiä vaunuja korvattiin kaksikerrosvaunuilla ja Pendolinojen määrää lisättiin. Henkilöliikenteen matkojen määrä lisääntyi sekä Helsingin lähiliikenteessä että kaukoliikenteessä.Liikennevirasto Suomen tilastollinen vuosikirja 2011, Liikenne ja matkailu Junien kulunvalvontaa kehitettiin rakentamalla kulunvalvonnan ratalaitteita. Tavoitteena oli nostaa raideliikenteen turvallisuus eurooppalaiselta keskitasolta kansainväliselle huipputasolle.Mitä missä milloin 2002, s. 325

Tieliikenne
Henkilöautojen ensirekisteröintejä tilastoitiin yli 1,3 miljoonaa eli huomattavan paljon verrattuna 1990-lukuun. Vuonna 2009 rekisteröintien määrä tosin romahti. Vuosikymmenen alussa henkilöautoja oli noin 2,1 miljoonaa, vuosikymmenen lopussa lähes 2,8 miljoonaa. Henkilöautojen määrä tuhatta asukasta kohden ylitti 500:n rajan vuonna 2008. Henkilöautojen, pakettiautojen ja muiden autojen yhteenlaskettu lukumäärä oli pysynyt noin 2,2 miljoonassa yksikössä suurimman osan 1990-lukua; 2000-vuosikymmenellä niiden määrä kasvoi 2,4 miljoonasta yli 3,2 miljoonaan. Suhteellisesti vielä enemmän lisääntyi moottoripyörien ja mopojen lukumäärä. 

Noin kolmannes uusista henkilöautoista hankittiin yritysten tai yhteisöjen nimiin työsuhdeautoiksi. Suosituimpia työsuhdeautoja olivat Lexus, Chevrolet ja Alfa Romeo, joista yli 60 prosenttia ostettiin yrityksille.Heikki Laurell (toim.): Suomen henkilöautot 2001, s. 57. Helsinki: Kustannus Oy Autotekniikka, 2001. Yksittäisiä huomiota herättäneitä autoja olivat Antti ja Jaakko Rytsölän vuonna 2000 hankkimat Lamborghini Diablo -urheiluautot.Mitä missä milloin 2001, s. 11. 

Vuonna 1968 alkanut Saabin valmistus Uudenkaupungin autotehtaalla päättyi huhtikuussa 2003. 1990-luvun alusta lähtien Uudessakaupungissa oli koottu vain Saabin avoautoja.Mitä missä milloin 2004, s. 91.

Noin kolmannes Suomessa 2000-luvun ensikymmenellä ensirekisteröidyistä autoista kuului niin sanottuun alempaan keskiluokkaan ja hieman alle kolmannes ylempään keskiluokkaan. Pienten autojen osuus oli noin kuudesosa. Kaupunkiautojen suosio sen sijaan jäi vähäiseksi. Vuoden 2008 autoverouudistus kasvatti vähäpäästöisten autojen myyntiä. Volkswagenin, Toyotan ja Fordin markkinaosuudet pysyivät korkeina halki vuosikymmenen. Volkswagen-konserniin kuuluva Škoda kasvatti osuuttaan merkittävästi ja pääsi eroon negatiivisesta itäauto-leimastaan, Opelin suosio sen sijaan väheni. Niin kutsutut premium-merkit, kuten Audi ja BMW kasvattivat markkinaosuuttaan. Volvo ja Nissan pitivät markkinaosuutensa, sen sijaan ranskalaisten ja italialaisten merkkien suosio hiipui. Etelä-Koreasta tuli aivan uusia automerkkejä, kuten Kia, jotka saavuttivat kohtalaisen suosion suomalaisten autonostajien keskuudessa.Raatikainen Valle

Loppuvuonna 2006 Suomen kolme yleisintä henkilöautomerkkiä olivat Toyota (319 000 kappaletta), Volkswagen (245 000) ja Opel (221 000).Mitä missä milloin 2008, s. 2 Volkswagen-konsernin autot kaikkiaan muodostivat suuren osan Suomen autokannasta ja ensirekisteröidyistä autoista.

Automarkkinoiden kärkimerkkeihin 1970- ja 1980-luvuilla kuuluneen Ladan osuus uusien henkilöautojen myynnistä oli vuonna 2000 supistunut alle kahteen prosenttiin.Suomen henkilöautot 2001, s. 59.Ladan osuutta rekisterissä olevien autojen määrästä oli vähentänyt tuntuvasti käytettyjen Ladojen vienti takaisin Venäjälle 1990-luvulla.Heikki Laurell (toim.): Suomen henkilöautot 1998, s. 322. Helsinki: Kustannus Oy Autotekniikka, 1998. Vuonna 2004 Lada oli kadonnut kokonaan Suomen 25 eniten myydyn henkilöautomerkin listalta ja jäänyt tilaston ”muut merkit” -osioon.Heikki Laurell (toim.): Suomen henkilöautot 2005, s. 70. Helsinki: Kustannus Oy Autotekniikka, 2005.

Käytöstä poistetun auton romuttaminen tuli maksuttomaksi uuden jätelain myötä syyskuun alusta 2004 lähtien. Lakiin liittyneen romuajoneuvoasetuksen mukaan autopurkamon oli vastaanotettava ajoneuvo, mikäli sen omistaja halusi poistaa sen rekisteristä. Suomen autokanta oli vanhempaa kuin muissa EU:n jäsenmaissa, ja autot romutettiin keskimäärin 18 vuoden ikäisinä.Mitä missä milloin 2006, s. 13.

Vuosikymmenen suuria tiehankkeita olivat valtatie 9:n perusparannus Oriveden ja Jämsän välillä vuosina 2002–2003, Tampereen läntisen kehätien rakentaminen moottoritieksi vuosina 2003–2008 ja valtatie 1:n viimeisen moottoritieosuuden rakentaminen haasteelliseen maastoon Lohjan ja Muurlan välille vuosina 2005–2008. Vuosaaren satamatie avattiin liikenteelle tammikuussa 2008. Vuonna 2008 Suomessa oli moottoriteitä noin 700 kilometriä ja yleisiä teitä kaikkiaan runsaat 51 000 kilometriä.Kimmo Levä (toim.): TVH – valtion tiet (Mobilia-vuosikirja 2008), s. 41. Kangasala: Mobilia-säätiö. 2008. Vuonna 2007 Suomen yleisillä teillä oli 42 lossipaikkaa, joista suurin osa Turun saaristossa ja vesistöjen rikkomassa Itä-Suomessa.Levä (toim.), 2008, s. 47.

Valaistuja tieosuuksia oli Suomessa vuonna 2003 yhteensä 10 700 kilometriä. Jalankulku- ja pyöräilyväyliä oli yhteensä 4 382 kilometriä.Heikki Laurell (toim.): Suomen henkilöautot 2003, s. 72. Helsinki: Kustannus Oy Autotekniikka, 2003.

Meriliikenne
2000-luvun ensikymmenen meriliikenteen suurimpiin projekteihin kuuluu Vuosaaren satama, joka avattiin marraskuussa 2008 yli viiden vuoden rakennustöiden jälkeen. Sen ansiosta satamatoiminnot väistyivät Helsingin kantakaupungista, jonka vanhoille satama-alueille alettiin suunnitella asuinalueita.

Meriliikenteessä yleistyivät niin kutsutut pika-alukset, katamaraanit, joilla pääsi Helsingistä Tallinnaan puolessatoista tunnissa ja jotka eivät liikennöineet talvisin. Tallink osti Silja Linen 2006 ja toi  vuosikymmenen varrella useita upouusia laivoja Suomen liikenteeseen, kuten 212-metrisen M/S Baltic Princessin, joka teki neitsytmatkansa vuonna 2008.Sverigesradio.seTallinksilja.com

Viking Line juhli 50-vuotista toimintaansa vuonna 2009. Juhlavuonna yhtiö liikennöi Itämerellä kaikkiaan seitsemällä aluksella. Vuonna 2008 yhtiö hankki uuden aluksen, Viking XPRS:n, Helsingin ja Tallinnan välille.Pär-Henrik Sjöström: Tie meren yli: Viking Line 1959–2009, s. 288. Maarianhamina: Viking Line, 2009. Viking XPRS:n edeltäjä Rosella siirrettiin Maarianhaminan ja Kapellskärin väliselle reitille, jolla se korvasi Ålandsfärjanin.Sjöström 2009, s. 202. 

Finnlines tilasi vuosikymmenen puolivälissä viisi matkustajarahtilaivaa, jotka nimettiin Star-sarjaksi.Finnlines.com 

Lentoliikenne
Lentoliikenteen matkustajamäärät lisääntyivät. Vuonna 2000 Suomen lentoasemien matkustajamäärä oli noin 13,8 miljoonaa, vuonna 2009 puolestaan noin 16,2 miljoonaa huolimatta huomattavasta vähennyksestä kahteen edellisvuoteen nähden. Vuonna 2009 Helsinki-Vantaan matkustajamääräksi tilastoitiin noin 12,6 miljoonaa.Suomen tilastollinen vuosikirja 2010, Liikenne ja matkailu

Liikenneturvallisuus
Nopeasti lisääntyneestä ajoneuvojen lukumäärästä ja alati kasvavista liikennemääristä huolimatta liikenneturvallisuus koheni. Tieliikennekuolemien lukumäärä vähentyi vuosikymmenen alun yli 400:sta vuosikymmenen lopun alle 300:aan.

Suomen historian vakavin tieliikenneonnettomuus sattui Konginkankaalla 19. maaliskuuta 2004: Konginkankaan linja-autoturmassa kuoli 23 henkeä. Lähes päivälleen vuotta myöhemmin, 17. maaliskuuta 2005, sattui Etelä-Suomen ketjukolarisuma lähes kaikilla Helsingin sisääntuloväylillä. Useissa miltei samanaikaisissa ketjukolareissa sai surmansa kolme ja loukkaantui useita kymmeniä henkilöitä, ja niissä oli osallisina yhteensä yli 300 autoa.Mitä missä milloin 2006, s. 74–75.

Rekkaliikenteen riskeistä, Kaakkois-Suomen tiestön kunnosta ja erityisesti venäläisten rekkojen turvallisuudesta nousi vilkas keskustelu valtatie 7:llä Pyhtäällä helmikuussa 2006 sattuneen onnettomuuden vuoksi. Linja-auto oli ohittamassa kuorma-autoa, kun vastaan tullut venäläinen autojenkuljetusrekka alkoi heittelehtiä ja sen perävaunu osui linja-auton kylkeen. Onnettomuudessa kuoli kaksi ja loukkaantui seitsemän ihmistä.Mitä missä milloin 2007, s. 70.

Turvavyön käyttöpakko laajeni toukokuun alussa 2006 koskemaan kaikkia linja-autoja, joiden istuimille turvavyöt oli asennettu. Samalla alle 135-senttisten lasten turvaistuimet ja vauvojen turvakaukalot tulivat pakollisiksi kaikissa henkilö-, paketti- ja kuorma-autoissa.Mitä missä milloin 2007, s. 101.

2000-luvun ensikymmenen vakavimpia rautatieonnettomuuksia olivat Iin junaturma 9. helmikuuta 2000 ja Kuivaniemen junaturma 6. heinäkuuta 2000. Lento-onnettomuudet olivat pienkoneturmia, joissa kuoli enintään kaksi henkeä. Taipalsaaren onnettomuudessa 15. elokuuta 2008 sai surmansa kolme henkeä. Vuosikymmenen aikana sattuneet vesiliikenneonnettomuudet olivat lähinnä pienveneturmia.Turvallisuustutkinta.fi 

Koulutus
Suomi oli 2000-luvun ensikymmenellä peruskoulun yläluokkalaisten oppimistuloksia mittaavien PISA-tulosten kärkimaa etenkin lukutaidossa ja luonnontieteissä. Myös matematiikassa suomalaisoppilaat sijoittuivat hyvin korkealle. Tosin vuonna 2009 Suomen tulokset alkoivat hieman heikentyä.

Arkkitehtuuri
pienoiskuva|vasen|Keväällä 2005 avattu Kauppakeskus Kapteeni sijaitsee Oulunsalossa.
pienoiskuva|vasen|2000-luvulla rakennettu Kartanonkosken asuinalue Vantaalla.
Vuosituhannen vaihteessa oltiin siirrytty postmodernista arkkitehtuurista nykyarkkitehtuuriin, jonka tunnusmerkkejä ovat tyylien vaihtelevuus, mielikuvituksellisuus sekä runsas lasin ja metallin käyttö. 2000-luvun ensimmäisellä vuosikymmenellä valmistui useita näyttäviä lasipintaisia rakennuksia kuten 1990-luvullakin. "Lasiarkkitehtuurin" 2000-lukulaisia edustajia on muun muassa Itämerentorni (2000) Helsingin Ruoholahdessa ja Innova (2002) Jyväskylässä. Espoon Keilaniemeen valmistui vuonna 2001 73-metrinen Kone Building ja vuonna 2008 Leppävaaraan valmistui samankorkuinen Panorama Tower.Emporis.comEmporis.com

Uusia kauppakeskuksia kohosi eri puolille Suomea: Iso Omena avattiin 2001, Mylly niin ikään 2001, Sello 2003, Ideapark 2006, Skanssi 2009. Kauppakeskus Rajalla – På Gränsen avattiin aivan Ruotsin rajan välittömään läheisyyteen lokakuussa 2008. Myös kaupunkien ydinkeskustoihin rakennettiin kauppakeskuksia, suurimpana Kauppakeskus Kamppi, joka vihittiin käyttöön maaliskuussa 2006. Muita merkittäviä uuden vuosituhannen rakennuksia ovat esimerkiksi Lahden Sibeliustalo (2000), Kotkan Maretarium (2002), Pikkuparlamentti (2004), Turun pääkirjasto (2007) ja viihdekeskus Flamingo (2008).

Helsingin Vuosaareen valmistui syksyllä 2006 Suomen siihen asti korkein asuinrakennus, Cirrus, jonka kattokorkeus on lähes 90 metriä.Emporis.com 2000-luvun ensikymmenellä rakennettuja uusia asuinalueita ovat esimerkiksi Helsingin Aurinkolahti ja Arabianranta, Espoon Etelä-Leppävaara, Saunalahti ja Ymmersta, Vantaan Kartanonkoski, Turun Majakkaranta, Jyväskylän Lutakko sekä Oulun Kiikelinranta. Aiempien vuosikymmenten aluerakentamisen virheistä otettiin oppia ja kaavoituksessa pyrittiin luomaan persoonallisen ilmeikkäillä asuinalueilla vaihtelua kaupunkikuvaan.Neuvonen 2006, s. 212–213 2000-vuosikymmellä rakennettiin yhä paljon elementtikerrostaloja, mutta myös paikallaanmuuraaminen yleistyi. Elementtijulkisivuissa tiililaatta ja väribetoni olivat yleisiä, kun taas klinkkerilaatoista luovuttiin. Pohjakerrosten julkisivussa käytettiin usein kivilaattoja. Julkisivujen värikirjo runsastui. Tunnusomaisia piirteitä ajan kerrostaloissa olivat myös vaihtelevan kokoiset ikkunat ja pilarein kiinnitetyt lasitetut parvekkeet.

Toisen maailmansodan jälkeen rakennetun määrältään runsaan asuntokannan ikääntyminen merkitsi 2000-luvulle tultaessa korjausrakentamisen jatkuvaa kasvua. 1960- ja 1970-luvun lähiöiden esteettistä ilmettä haluttiin kohentaa ja energiatehokkuuteen kiinnitettiin erityistä huomiota.Puuinfo.fi 

2000-vuosikymmenen pientalot olivat aiempaa useammin nollaenergiataloja.Spu.fi  Uusien omakotitalojen keskikoko kasvoi: vuonna 2010 valmistuneet omakotitalot olivat keskikooltaan 144 neliömetriä, 1990-luvun alun uusien omakotitalojen keskikoko oli 122 neliömetriä.http://www.stat.fi/tup/vl2010/art_2011-10-18_001.html 2000-luvun ensikymmenen asuntoarkkitehtuurissa tyypillisiä ilmiöitä ovat pulpettipeltikatot, suuret ikkunat, lasijulkisivut ja loppuun asti viety kliininen minimalismi. Vuosikymmenellä rakennettiin paljon myös maalaisromanttisia, koristelultaan perinteisiä klassisia tyylejä kopioivia pakettitaloja, joiden tunnusomaisia piirteitä ovat värikäs laudoitus, valkoiset ikkunapuitteet ja räystäslaudat, rimojen avulla pieniin ruutuihin jaetut ikkunat sekä korkea harjakatto.

Muotoilu ja sisustus
Monialaisuus ja useiden materiaalien hallinta oli 2000-luvun ensikymmenen muotoilutrendi. Suomalaismuotoilijat työskentelivät paitsi suomalaisille, myös ulkomaisille yrityksille ja perustivat omia pieniä designyrityksiään ja yhteenliittymiään.Mitä missä milloin 2008, s. 321

Retrotyyli tuli muotiin ja vanhojen tavaroiden hinnat ampaisivat ylös vastaavasti: tällainen arvonnousun kokenut esine oli esimerkiksi retronostalginen Pehtoori-kahvipannu.Yle.fi, retro  Lisäksi syntyi useita vanhaan perustuvia uusia tuotteita, esimerkiksi Marimekon Unikko-kuosia (1964) käytettiin lukemattomissa kulutustavaroissa.

Asemansa jo 1900-luvulla vakiinnuttanut Stefan Lindfors jatkoi uraansa 2000-vuosikymmenellä. Hän suunnitteli oivaltavia keittiötarvikkeita, kuten Boy-juomalasin Iittalalle ja MeHu-juomalasin Marlille.Stefan Lindfors Works Vaatesuunnittelija Paola Suhosen muotitalo Ivana Helsinki löi itsensä läpi ja sai huomiota niin Suomessa kuin muuallakin. Suhonen ammensi usein lentävistä luontokappaleista: vuosikymmenen aikana hänen tallissaan syntyivät muun muassa Collection Tiira, Collection Dead Butterflies ja Collection Birdring.IvanaHelsinki 

Harri Koskinen (s. 1970) nimitettiin Suomen vuoden nuoreksi muotoilijaksi vuonna 2000. Koskisen muotoili vuosikymmenen aikana muun muassa Genelecin aktiivikaiuttimia, Issey Miyaken rannekelloja, graafisia kuoseja Marimekolle ja huonekaluja muun muassa Artekille. Lisäksi hän suunnitteli juomapulloja, kuten kierrätettävän polyetyleenitereftalaatti-materiaalista valmistettavan muovipullon Olville.Harri Koskinen - Friends of Industry  Koskinen sai Compasso d’Oro -palkinnon 2005 sekä Torsten ja Wanja Söderberg -palkinnon 2009. Koskisen Block-valaisin (1996) pääsi New Yorkin Modernin Taiteen museon kokoelmiin vuonna 2000.Scandinavian Design Center 

Tekniikka
Matkapuhelimet

Matkapuhelimet yleistyivät nopeasti ja lankapuhelinliittymien määrä kääntyi puolestaan selvään laskuun.Stat.fi, Sentraalisantroista kännykkäkansaan - televiestinnän historia Suomessa tilastojen valossa Digitaalinen matkapuhelinjärjestelmä GSM syrjäytti 1980-luvun alussa käyttöönotetun analogisen NMT-järjestelmän. NMT-900-verkko suljettiin tammikuussa 2001 ja NMT-450-verkko tammikuussa 2003.Eduskunta.fi Loppuvuonna 2008 Suomessa tilastoitiin lähes seitsemän miljoonaa matkaviestinliittymää, kun taas kiinteiden puhelinliittymien määrä oli laskenut alle 1,7 miljoonan.Stat.fi, Televiestintäliittymien määrä Suomessa nelinkertaistui 20 vuodessa

Matkapuhelimien ominaisuudet lisääntyivät. Vuosikymmenen alussa markkinoille tulivat kamerapuhelimet, joilla alkuun saattoi ottaa vain heikkotasoisia kuvia. Pikselimäärät ja kuvien laatu kohenivat vuosikymmenen kuluessa ja myös videokuvausmahdollisuus yleistyi.Näppäilykuva sai siivet (pdf) 

Matkapuhelimet pienenivät, halpenivat ja muuttivat ihmisten välistä kommunikointia. Kännykkäetiketti herätti keskustelua. Liian äänekäs kännykkään puhuminen alkoi suivaannuttaa ihmisiä siinä määrin, että vuonna 2007 julkisissa liikennevälineissä järjestettiin Älä kailota -kampanja.Liikenne- ja viestintäministeriö 

1990-luvulla muodostunut Sonera yhdistyi ruotsalaisen Telia-yhtiön kanssa vuoden 2002 aikana muodostaen TeliaSoneran. Aiemmin vuosituhannen alussa Sonera pyrki laajentamaan liiketoimintaansa sijoittamalla kolmannen sukupolven matkapuhelinverkon (3G, UMTS) toimilupaan Saksassa. Liiketoimi ei ollut kannattava, ja Soneran oli vetäydyttävä Saksasta. Kyseisestä tapahtumasta julkaistiin Mihin katosivat Soneran miljardit -kirja.

Tietokoneet ja internet

Vaikka kotitietokoneita oli myyty jo 1980-luvun alusta alkaen, niistä tuli jokakodin laitteita internetin myötä 2000-luvun ensikymmenellä. Vuonna 2009 internet-yhteys oli noin neljässä kotitaloudessa viidestä.Stat.fi Internetyhteydet ja internetin käyttö Tilaavievien pöytäkoneiden sijaan hankittiin yhä useammin kannettava tietokone.

Sosiaalinen media, some, oli 2000-luvun uutuus. Se mahdollisti käyttäjien toimimisen paitsi sisällöntuottajina pelkän vastaanottamisen sijaan. Suomenkielinen Facebook aloitti keväällä 2008.Marmai.fi Monen teini-ikäisen suosikkisovellus oli Habbo, joka avattiin syksyllä 2000. Samana vuoden lopulla perustettiin myös IRC-Galleria, joka oli sivuliikenteeltään Pohjoismaiden suurin verkkosivusto vuonna 2006.

Wikipedia edusti uusia tiedontuottamisen muotoja. Suomenkielinen Wikipedia aloitti 2002 ja ylitti 200 000 artikkelin rajan ennen vuosikymmenen vaihdetta.

Kotielektroniikka

2000-luvulle tultaessa käytännöllisesti katsoen kaikissa suomalaistalouksissa oli yleisimmät viihde-elektroniikkalaitteet ja kodinkoneet, kuten jääkaappi ja televisio. Koteihin hankittiin kakkos- ja kolmostelevisioita ja kesämökkejä koneellistettiin. 1980-luvulla nopeasti yleistynyt mikroaaltouuni oli vuonna 2006 noin 90 prosentissa suomalaistalouksista ja aiemmin ylellisyytenä pidetty astianpesukone oli tullut perhetalouksien vakiovarusteeksi.Finnpanel.fiKodinkuvalehti.fi 

Videonauhurit alkoivat käydä jo vanhanaikaisiksi, kun DVD-teknologia teki tuloaan. Tilaavievien kuvaputkitelevisioiden tilalle alkoi ilmestyä litteitä televisiovastaanottimia, joita kutsuttiin taulutelevisioiksi.Tem.fi Digisovittimet yleistyivät nopeaan tahtiin, mutta kävivät toisaalta digitelevisiovastaanottimien myötä pian tarpeettomiksi. Jokaisella laitteella oli oma kauko-ohjaimensa, joten olohuoneen pöydällä oli usein vähintään kolme kauko-ohjainta. Lisääntynyt laitemäärä aiheutti lisäksi melkoisia johtoviidakoita huoneiden nurkkiin, mikä suututti perheenemäntiä.

Suomen kieli
2000-luvun ensi kymmenen uudissanoja tai vuosikymmenen aikana runsaasti tiedostusvälineissä käytettyjä sanoja. Lähteenä vuosikymmenen aikana julkaistujen Mitä missä milloin -kirjojen luettelot vuoden sanoista:

ADHD
ADSL
ajatushautomo
alkolukko
avaruusturisti
brändätä
biotunniste
blogi
citykani
cosplay, pukuilu
curling-vanhemmat
demokratiavaje (erityisesti sellaisiin maihin sovellettu ilmaus, joissa demokratia ei toimi)Mitä missä milloin 2001, s. 164.
designhuume
digi-tv
digiänkyrä
dot.com-yhtiö
downshifting
ekologinen jalanjälki
ekologinen selkäreppu
elämysmatkailu, elämystalous
energiamerkintä
etävanhempi
eväste
Facebook, naamakirja
fanittaa
feissaus, feissari
fiilistellä
finanssikriisi
formaatti
fruittari
geokätköily
hifistellä
hiilijalanjälki
hiilinielu
hoitotahto
hoitotakuu
hybridiauto
ihmiskauppa
ilmastonmuutos
isäkuukausi
jakovara

24/7 (ympärivuorokautinen)
kakuttaa (heitetään kakku esim. poliitikon kasvoille protestiksi)
katu-uskottavuus
kaupunkipyörä
Kiina-ilmiö (Viro-ilmiö, Intia-ilmiö)
korvain (ehdotus handsfreen suomennokseksi)
kotoilu (kotona puuhailu, esimerkiksi käsityöt)Mitä missä milloin 2010, s. 23.
kulttuuriseteli
kunniamurha
käsidesi
lankapuhelin
lopputulema (=lopputulos)
luomurinnat
lyhytkirurgia
lähiruoka
lähisuhdeväkivalta
maahanmuuttajataustainen
manga
mesettää, olla mesessä (keskustella Internetissä tietokoneen Messenger-ohjelman avulla)Mitä missä milloin 2006, s. 148.
messu / sanajumalanpalvelus
MP3-soitin
muistitikku
mummonmarkka
muutosturva
mäyräkoira (12-tölkkinen olutpakkaus tai kymmenen viinapullon pakkaus)
naurujooga
nettipokeri
nettipoliisi
Nurmijärvi-ilmiö
pahan akseli
paskaduuni
peitetoiminta
pelittää (toimia)
pendelöidä
personal trainer
pikalaina, pikavippi
pyramidihuijaus
retromuoti

rypälepommi
sateenkaariperhe
simpukkapuhelin
sisällöntuottaja
sohvaperuna
sokea Reetta ("Senhän näkee sokea Reettakin")
sosiaalinen media, some
stailaus
suomipop, suomirap, suomirock (kirjoitusasut hyväksytiin suomen kielen lautakunnassa 2004)
suorakylvö
sähköinen allekirjoitus
tahtotila
taikonautti
tankotanssi
telekuuntelu
tietomurto
Tobinin vero
torpata
torrentti
tosi-tv
turvallisuusselvitys
tuunata (muokata tavara omannäköseksi esimerkiksi koristelemalla vaate)Mitä missä milloin 2006, s. 149.
tylyttää
typo (paino- tai kirjoitusvirhe)
työnetsijä
uussuomalainen
uutisoida (välittää uutisena, toimittaa uutiseksi; suomen kielen lautakunta hyväksyi pakinoitsija Ollin humoristisesti [”Eturientolan erikoisuuskirjeenvaihturi”] käyttämän verbin yleiskieleen vuonna 2004)Mitä missä milloin 2005, s. 145.
valeosto
warettaa
varmenne
verkkokirjoittaminen
verkkourkinta
verkonloppu (internetiä uhkaava täystuho)
viharikos
väestötietojärjestelmä
Y-tunnus
öljyhuippu

Kirjallisuus
2000-luvun ensikymmenen suomalaisen kirjallisuuden ominaispiirteenä oli tyylien ja lajien runsaus. Tarkkaanrajatut genreluokitukset menettivät merkitystään. Päinvastoin kuin modernistinen ja postmodernistinen proosa 2000-vuosikymmenen kirjallisuus korosti juonen merkitystä. Romaaniin kirjoitettiin useita toisiinsa limittyviä tarinalinjoja. Vuosikymmenen kuluessa julkaistiin myös useita yhteiskuntakriittisiä kertomuksia ja runous nosti päätään.Kysy.fi 

Sofi Oksanen (s. 1977) oli eräs vuosikymmenen puhutuimpia uusia suomalaiskirjailijoita. Hänen esikoisromaaninsa Stalinin lehmät ilmestyi 2003. Vuonna 2005 ilmestyi Baby Jane ja vuonna 2008 Puhdistus, joka voitti Finlandia-palkinnon ja filmatisoitiin elokuvaksi 2012. Lisäksi Puhdistuksesta tehtiin näyttämösovituksia. Oksanen käsitteli kirjoissaan muun muassa kommunismin rikoksia, mielenterveysongelmia ja lesbolaisuutta.http://www.sofioksanen.fi/ Jari Tervo kirjoitti  Suomen itsenäisyyden ajan poliittista historiaa käsittelevän trilogiansa, johon kuuluivat teokset Myyrä (2004), Ohrana (2006) ja Troikka (2008). Laila Hirvisaari jatkoi menestyksekästä kirjailijanuraansa 1900-luvun alkuun ajoittuvalla Imatra-sarjallaan; lisäksi hän kirjoitti neljä uutta osaa 1970-luvulla aloittamaansa Lehmusten kaupunki -sarjaan, jonka aikajänne on toisen maailmansodan vuosissa. Kaari Utriolta ilmestyi kaukaisempaan menneisyyteen ajoittuvia epookkiromaaneja ja useita tietokirjoja. Kari Hotakainen oli niin ikään pinnalla, hänen omakotitalounelmasta kertova aikalaisromaaninsa Juoksuhaudantie voitti Finlandia-palkinnon 2002 ja oli saman nimisen elokuvan pohjana.http://kaariutrio.fi/wp/?page_id=27http://www.kirjasampo.fi/fi/kulsa/kauno%253Aateos_21442 Riikka Pulkkisen esikoisromaani, rankkoja teemoja kuten eutanasiaa ja hyväksikäyttöä käsittelevä Raja herätti runsaasti polemiikkia, mutta sai silti erinomaiset arvostelut. Miika Nousiainen debytoi vuonna 2007 romaanillaan Vadelmavenepakolainen, jossa hän kuvaa tragikoomiseen sävyyn ongelmallista suhdetta Ruotsiin.

Vuosikymmenen yhteiskuntakriittistä kirjallisuutta edustavat muun muassa Riku Korhosen Kahden ja yhden yön tarinoita (2003) ja Markku Pääskysen Vihan päivä (2006).http://www.sammakko.com/kirjailijat/23.html  Mikko Rimmisen tajunnanvirtatekninen Pussikaljaromaani (2004) sai runsaasti huomiota ja siitä tehtiin elokuvaversio seuraavan vuosikymmenen alussa. Eppu Nuotio kirjoitti lastenkirjojen ohella kolmiosaisen eeppisen Varkaus-sarjan ja lounaissuomalaiseen pikkukaupunkimiljööseen sijoittuvan Pii Marin -rikosromaanisarjan.http://www.otava.fi/kirjailijat/eppu_nuotio/

WSOY julkaisi Väinö Linnan Tuntemattomasta sotilaasta syyskuussa 2000 sen version, jonka Linna oli alun perin vuonna 1954 lähettänyt kustantajalle, nimellä Sotaromaani. Keskustelua herätti, olivatko kustantajan alkuperäisteokseen tekemät poistot olleet sensuuria vai normaalia kustannustoimittamista.Mitä missä milloin 2001, s. 342.

Vuonna 1985 kuolleen rikoskirjailija Mauri Sariolan leski Tuula Sariola tunnusti kesäkuussa 2006, että kaikki hänen nimissään julkaistut 16 rikosromaania oli tosiasiassa kirjoittanut Sarioloiden perheystävä, toimittaja Ritva Sarkola. Kustantaja, jyväskyläläinen Gummerus ei ollut osannut epäillä Tuula Sariolan nimellä julkaistuja romaaneja kenenkään muun kirjoittamiksi.Mitä missä milloin 2007, s. 119.

Kokoomuksen kansanedustaja Ben Zyskowicz paheksui kovin sanoin kääntäjien valtionpalkinnon myöntämistä runoilija ja suomentaja Matti Rossille toukokuussa 2007. Zyskowicz nosti esiin tapauksen vuodelta 1975, jolloin Rossi oli tehnyt Suomessa tuolloin vierailleesta unkarilaisesta kirjailijasta Dénes Kissistä kantelun Unkarin viranomaisille tämän Neuvostoliittoa arvostelleiden lausuntojen vuoksi. Zyskowiczin mielestä Kissin tapaus oli vakava ihmisoikeusrikos ja sellaisena täysin verrattavissa Hitlerin Saksassa ja sen miehittämillä alueilla juutalaisista tehtyihin ilmiantoihin. Palkinnon myöntänyt kulttuuriministeri Stefan Wallin sanoi, ettei hän ollut tiennyt Kissin tapauksesta, mutta tuomitsi Rossin silloisen toiminnan.Mitä missä milloin 2008, s. 124.

Suomeen syntyi uusi kustantamo, kun WSOY:n kirjallinen johtaja Touko Siltala ja hänen veljensä, WSOY:n tietokirjallisuuden kustannuspäällikkö Aleksi Siltala sanoutuivat helmikuussa 2008 irti tehtävistään ja ilmoittivat perustavansa oman kustantamon. Monet nimekkäät kirjailijat, muiden muassa Kari Hotakainen, Hannu Raittila, Leena Lander ja Pirkko Saisio ilmoittivat välittömästi tämän jälkeen jättävänsä WSOY:n ja siirtyvänsä Siltaloiden kustantamoon. Siltalan veljekset kiistivät kuitenkin, että he olisivat tietoisesti houkutelleet kirjailijoita uuteen kustantamoonsa.Mitä missä milloin 2009, s. 80.
Finlandia-palkinnot
2000-luvun ensikymmenen Finlandia-palkitut kirjat ovat:Kirjasäätiö.fi 
Johanna Sinisalo: Ennen päivänlaskua ei voi
Hannu Raittila: Canal Grande
Kari Hotakainen: Juoksuhaudantie
Pirkko Saisio: Punainen erokirja
Helena Sinervo: Runoilijan talossa
Bo Carpelan: Berg (Kesän varjot)
Kjell Westö: Där vi en gång gått (Missä kuljimme kerran)
Hannu Väisänen: Toiset kengät
Sofi Oksanen: Puhdistus
Antti Hyry: Uuni

Bo Carpelanista tuli ensimmäinen kirjailija, joka on voittanut Finlandia-palkinnon kahdesti. Hänen romaaninsa Urwind (Alkutuuli) oli voittanut Finlandia-palkinnon vuonna 1993.Mitä missä milloin 2007, s. 303.

Teatteri
Puheteatteri
Yhteiskunnallinen ja poliittinen teatteri olivat voimissaan 2000-luvun alussa.Yle.fi, 2000-luvun yhteiskunnallinen teatteri ammensi jopa kokouspöytäkirjoista Myös suomalaisia klassikkonäytelmiä, kuten Niskavuoren Heta ja Tohvelisankarin rouva, näyteltiin ahkerasti. Minna Canthin Anna Liisa sai kehutun uustulkinnan nimiroolissaan Anna-Leena Sipilä.Mitä missä milloin 2002, s. 384

2000-luvun ensikymmenen teatteriohjaajista esiin nousivat muun muassa Mikko Roiha ja Kristian Smeds. Roihan ohjaustöissä sanaan ja liikkeeseen yhdistyi tarkoin harkittu visuaalisuus. Hänen ohjauksiaan oli muun muassa Orvokki Aution Pesärikko, joka vakuutti paitsi katsojat, myös kriitikot.Mitä missä milloin 2005, s. 346 Smeds herätti keskustelua tulkinnallaan Väinö Linnan klassikosta Tuntematon sotilas.

Helsingin Kaupunginteatteri vietti satavuotisjuhlavuottaan 2007. Tuolloin esitettiin muun muassa Neil Hardwickin ohjaama musikaalikomedia Kevät koittaa Hitlerille (The Producers).Hkt.fi

Reko Lundán (1969–2006) oli 2000-vuosikymmenen keskeinen teatterivaikuttaja, joka piti oman näkökulmansa teatteriin ja maailmaan kasvavista kaupallisuuden paineista piittaamatta. Lundán teki niin kutsuttua yhteiskunnallista teatteria, hän ohjasi muun muassa puhenäytelmät Tarpeettomia ihmisiä (2003) ja Ihmisiä hyvinvointivaltiossa (2003) sekä musikaalin Kutsumattomia vieraita (2006). Lundánin ohjaajantestamentti oli Den dansande prästen (Svenska Teatern, 2006). Teatterityön ohella Lundán oli tunnustettu kirjailija. Hänen romaanejaan ovat muun muassa Ilman suuria suruja (2002) ja Viikkoja, kuukausia (2006), joka ilmestyi hieman ennen hänen kuolemaansa.Mitä missä milloin 2008, s. 349

Nuorena aivokasvaimeen menehtyneen Lundánin lisäksi 2000-luvun ensikymmenellä edesmenneitä suomalaisia teatteriammattilaisia olivat muun muassa Vivica Bandler (1917–2004), Jyrki Kovaleff (1954–2009), Rose-Marie Precht (1938–2000), Sylvi Salonen (1920–2003), Tenho Saurén (1926–2001), Veikko Sinisalo (1926–2003), Ensio Suominen (1934–2003) ja Tarja-Tuulikki Tarsala (1937–2007).

Stand up -komiikka
1990-luvulla Suomeen rantautunut stand up- eli lavakomiikka vakiintui 2000-luvun puolella. Tyylilaji löysi tiensä myös televisioruutuihin, jolloin osasta koomikoita tuli tunnettuja kautta maan. André Wikström juonsi W-tyyli-ohjelmaansa 2003–2005. Vuosikymmenen stand up -nimiä olivat myös Lotta Backlund, Ismo Leikola, Stan Saanila ja Jaakko Saariluoma. Krisse Salminen teki stand upia Krisse-nimisen tyyppiblondin roolissa. Salmisella oli televisiossa oma Krisse Show'nsa.Mitä missä milloin 2005, s. 342

Lehdistö
Vaikka lehtien levikit laskivat 2000-luvun ensikymmenellä, kansainvälisesti vertaillen Suomessa luettiin lehtiä edelleen poikkeuksellisen paljon. Sanomalehdet perustivat internet-lehtensä jo 1990-luvulla ja 2000-vuosikymmenellä lehtien lukeminen siirtyi vuosi vuodelta enemmän verkkoon. Esimerkiksi Helsingin Sanomien verkkolehden lukijamäärä lisääntyi vuodesta 2001 vuoteen 2006 jopa 172 % ja Iltalehden peräti 377 %.Stat.fi, Sanomalehdet pystyvät vastaamaan ajan haasteisiin Suomalaisten sanomalehtien yhteislevikki painui vuonna 2008 alle kolmen miljoonan.Sanomalehdet.fi 

Syksyllä 1991 sanomalehtenä lakkautettu Uusi Suomi alkoi lokakuussa 2007 ilmestyä uusisuomi.fi -nimisenä verkkolehtenä, kun Alma Media oli myynyt omistamansa Uuden Suomen tavaramerkin Niklas Herlinin Nikotiimi Oy:lle.Mitä missä milloin 2009, s. 26.

SanomaWSOY ilmoitti lopettavansa Taloussanomien julkaisemisen paperilehtenä marraskuussa 2007 ja muuttavansa sen kokonaan verkkolehdeksi. Vuonna 1997 perustettu Taloussanomat oli tuottanut tappiota koko olemassaolonsa ajan.Mitä missä milloin 2009, s. 39.

Radio
Yleisradio uudisti suomenkielisen radiotoimintansa tammikuussa 2003, jolloin toimintansa aloittivat YLE Radio 1, YleX, YLE Radio Suomi ja YleQ. Ylen mukaan uudistuksen tarkoituksena oli kehittää kanavia vastaamaan paremmin eri kuuntelijaryhmien tarpeita, sillä alan kilpailutilanne oli muuttunut rajusti kaupallisten radioiden laajentaessa toimintaansa.Mitä missä milloin 2004, s. 343. Radion AM-lähetykset lopetettiin vuodenvaihteessa 2007.Yle.fi Yleisradio menetti kuunteluosuuttaan vuosikymmenen kuluessa.Stat.fi, Radio: Radion kuunteluosuudet ja kuunteluaika 2000 - 2010 (Excel) Useat osavaltakunnalliset kaupalliset radioasemat aloittivat lähetyksensä: Iskelmä aloitti 2000, Radio Suomipop 2001, Radio Rock 2007 ja Radio Aalto niin ikään 2007.

Viimeiset Suomen Tietotoimiston radiouutiset kuultiin Yleisradiosta 31. joulukuuta 2003 kello 19.00. Samalla katkesi Yleisradion toiminnan alusta, vuodesta 1926 keskeytyksettä jatkunut perinne. Yleisradio jatkoi kuitenkin uutismateriaalin hankintaa STT:ltä, ja STT:n uutisia oli edelleen mahdollista kuunnella kaupallisilta radiokanavilta.Mitä missä milloin 2005, s. 51.

Yleisradion pääjohtajana vuodesta 1993 toiminut Arne Wessberg siirtyi eläkkeelle vuoden 2005 alussa. Hänen seuraajakseen tuli oikeustieteen lisensiaatti Mikael Jungner, joka oli toiminut muun muassa pääministeri Paavo Lipposen erityisavustajana sekä Microsoftin Suomen ja Baltian maiden yhteiskuntasuhteista vastaavana johtajana.Mitä missä milloin 2006, s. 36.

Televisio
Finnpanel Oy:n vuonna 2002 suorittaman tutkimuksen mukaan suomalaiset katsoivat televisiota keskimäärin kaksi tuntia ja 51 minuuttia vuorokaudessa. Katselu jakaantui eri kanavien kesken seuraavasti: MTV3 37,0 prosenttia, Yle TV1 23,6 %, Yle TV2 21,7 %, Nelonen 11,6 %, Subtv 1,2 % ja muut kanavat 4,8 %.Mitä missä milloin 2004, s. 338. 

Lähetystekniikka
2000-luvun ensimmäisellä vuosikymmenellä Suomessa oli käytössä televisiomaksu. Viranomaiset valvoivat kansalaisten koteja sen suhteen, kenellä on televisiolaite ja kenellä ei. Vuosikymmenen aikana Suomessa toteutettiin digisiirtymä. Digitaaliset koelähetykset oli aloitettu 1997. Digitaaliset lähetykset aloitettiin pääkaupunkiseudulla sekä Tampereen ja Turun kaupunkiseuduilla syyskuussa 2000. Vuonna 2005 digiverkon peittoalueen laskettiin kattavan 99,9 % Suomen väestöstä, eli verkon ulkopuolelle jäi vain viitisen tuhatta kansalaista. Lopullisesti digitekniikkaan siirryttiin Suomessa 1. syyskuuta 2007 kello 4.00. Teräväpiirtolähetysten aloittaminen jäi seuraavalle vuosikymmenelle.Digita.fi, Digitaalisen television kehitysvaiheet Suomessa 

Tositelevisio
Televisio-ohjelmistossa uutta olivat formaatteihin perustuvat tositelevisiotuotannot. Suuri seikkailu oli genren ensimmäisiä suomalaistuotantoja, sitä esitettiin keväisin vuodesta 2001 vuoteen 2005. Alankomaalaiseen formaattiin perustuva Big Brother sai ensiesityksensä elokuussa 2005. Tositelevision olennainen osa oli osallistujien pudottaminen yksi toisensa jälkeen, ja viimeisessä jaksossa yksi kilpailijoista sai suurehkon palkintosumman. Osallistujat tekivät paljastuksia yksityiselämästään, riitelivät ja vuodattivat kyyneleitä.Mitä missä milloin 2005, s. 340 ja 341

Varsinkin vuosikymmenen alkupuolella esitettiin useita erilaisia tietokilpailuohjelmia, kuten Heikoin lenkki, Greed, Maailman ympäri sekä jo edellisen vuosikymmenen lopulla aloittanut Haluatko miljonääriksi?.

Brittiformaattiin perustuva kykyjenetsintäkilpailu Idols aloitti Suomessa loppukesästä 2003. Idolsia lyhytikäisemmäksi jäi Popstars. Suomen Robinsonissa (2004 ja 2005) kilpailijat vietiin autiolle saarelle ja Miljonääri-Jussissa (2004) naiset kisasivat varakkaaksi väitetyn poikamiehen suosiosta. Viihdelehdistö tarttui tositelevision kilpailijoiden yksityiselämään. Näin syntynyt julkisuus jäi lähes poikkeuksetta lyhytkestoiseksi.

Tositelevision suosio kantoi myös vuosikymmenen loppupuolelle. Syyskuussa 2007 sai ensi-iltansa Talent Suomi. Suosituksi muodostui maaliskuussa 2006 aloittanut Tanssii tähtien kanssa.Mtv.fi, Tanssi tähtien kanssa

Draama- ja komediasarjat
2000-luvun ensikymmenen television suosikkisarja Salatut elämät perustuu niin ikään formaattiin. "Salkkarit" aloitti alkuvuonna 1999 ja sitä jatkettaneen ainakin vuoteen 2018. Sarjan jaksoja esitettiin alusta alkaen viidesti viikossa, kun aiemmin suomalaisten televisiosarjojen esitystiheys oli ollut tyypillisesti yksi jakso viikossa.

Rikospoliisi Maria Kallio (2003) keräsi ruutujen ääreen keskimäärin 1,3 miljoonaa katsojaa. Nimiroolin tulkitsi Minna Haapkylä.Mtv.fi, Maria Kallio  Käenpesä oli myös eräs vuosikymmenen suosituista draamasarjoista. Sitä esitettiin runsaat sata jaksoa vuosina 2004–2007. Nelosen Irtiottoja (2003) kahmi lukuisia televisioalan palkintoja.Mitä missä milloin 2005, s. 343

Syyskaudella 2003 esitettiin viisitoistaosainen komediasarja Kuumia aaltoja, jota Kaleva-lehdessä luonnehdittiin termillä "Hannele Laurin ikääntymissarja".Kaleva.fi, Tv-vuosi 2003: Näkemiin Arvi Vuosina 2004 ja 2006 esitettiin tamperelainen parisuhdekomedia Paavo ja Raili. Eija Vilppaan ja Ritva Holmbergin käsikirjoittamassa 24-osaisessa tuotannossa nimirooleja näyttelivät Vilpas ja Lasse Karkjärvi.

Yle TV2:n keskiviikkoiltojen sarjat nauttivat suurta suosiota. Vuosina 1999–2003 esitettiin Carl ja Anna-Lisa Mestertonin käsikirjoittamaa epookkidraamaa Hovimäki, joka kertoo Lindhofien ja Sepän sukujen vaiheista lounaissuomalaisessa maalaispitäjässä 1700-luvun lopulta 1900-luvun alkuun.Yle.fi, Hovimäki 

Vuosina 1998–2006 esitettyihin Maalaiskomedioihin kuuluu neljä kuusiosaista tuotantokautta: Vain muutaman huijarin tähden, Peräkamaripojat, Mooseksen perintö ja Turvetta ja timantteja. Heikki Luoman käsikirjoittamassa ja Jukka Mäkisen ohjaamassa komediasarjassa näytteli muun muassa Miia Nuutila.Yle.fi, Maalaiskomedia  Niin ikään Luoman käsikirjoittama ja Mäkisen ohjaama maalaisdraama Pirunpelto sai ensi-iltansa tammikuussa 2009 pääosassaan Matti Ristinen.Yle.fi, Pirunpelto 

Sari Havaksen tähdittämää maalaisdraamaa Lehmän vuosi esitettiin kolme tuotantokautta vuosina 2006–2010.Yle.fi, Lehmän vuosi  Kari Väänäsen kynästä syntynyt Kemijärvelle sijoittuva Taivaan tulet sai ensiesityksensä tammikuussa 2007.

Tavaksi tuli, että useimmat televisiosarjat julkaistiin DVD:nä pian televisioesitystensä jälkeen - myös Salatut elämät, jonka tuhannes jakso Ulla katsoo pelkoaan suoraan silmiin ensiesitettiin 26. marraskuuta 2004.

Asiaohjelmat ja keskusteluohjelmat
Ajankohtainen kakkonen jatkoi halki vuosikymmenen, ohjelma täytti vuosikymmenen lopussa jo 40 vuotta.Areena.yle.fi  Yle TV1 esitti uutisiaan tuttuun tapaan kello 20.30 ja MTV3 puolestaan kello 19 ja kello 22. Myös Nelosella oli uutislähetyksensä, Nelosen uutiset.

Yle TV1:n uutisankkuri Arvi Lind siirtyi eläkkeelle lokakuussa 2003. Elämänmuutos uutisoitiin laajalti. MTV3:n pitkäaikainen uutisankkuri Leena Kaskela jäi eläkkeelle marraskuussa 2004 ja Yleisradion Eva Polttila puolestaan syyskuussa 2009.Yle.fi, Uutisankkuri Eva Polttila eläkkeelle Niin ikään pitkäaikaisiin television uutisankkureihin kuulunut Kari Toivonen jäi eläkkeelle 24. toukokuuta 2005, samana päivänä, jolloin tuli kuluneeksi 50 vuotta suomalaisen televisiotoiminnan alkamisesta ja TES-TV:n ensimmäisistä lähetyksistä.Mitä missä milloin 2006, s. 100. Tutuista TV-kasvoista eläkkeelle siirtyivät myös toimittajat Mirja Pyykkö ja Tarmo Ropponen keväällä 2006.Mitä missä milloin 2007, s. 353.

Talk show't eli keskusteluohjelmat vakiinnuttivat paikkansa suomalaisessa mediakentässä. 2000-vuosikymmenen keskusteluohjelmia olivat muun muassa Arto Nyberg, Joonas Hytönen Show ja Hyppönen-Enbuske Experience. Lajityypin erikoisuuksia oli Outi Mäenpään emännöimä Noriko Show (2004), jossa Mäenpää oli tekeytynyt japanilaistoimittajattareksi, joka haastatteli suomalaisjulkkiksia englanniksi. Lähtökohdastaan huolimatta sarja ei jäänyt piilokameraviihteen tasolle, vaan siitä tuli eräs esitysvuotensa parhaita suomalaisia henkilöhaastatteluohjelmia.

Vanhoja suosikkeja poistui
Viimeinen Spede Pasasen vetämä Speden Spelit esitettiin MTV3:ssa 6. syyskuuta 2001, päivää ennen Pasasen kuolemaa. Valmiiksi nauhoitetut, esittämättä olleet Speden juontamat jaksot hyllytettiin. Ohjelma jatkui Saija Hakolan juontamana vuoden 2002 loppuun saakka, jolloin MTV3 lopetti sen.Tuomas Marjamäki: Spede, nimittäin, s. 387–389. Helsinki: Docendo, 2017. Spede Pasasen ideoima, Riitta Väisäsen emännöimä TV-visailu Kymppitonni ehti saavuttaa 20 vuoden iän ennen viimeistä lähetystä marraskuussa 2005.Mitä missä milloin 2007, s. 353. Lyhytikäiseksi jäänyt SuomiTV-kanava otti Kymppitonnin ohjelmistoonsa vielä vuonna 2009.Marjamäki 2017, s. 397. Samoin MTV3:ssa nähty Janne Porkan juontama visailuohjelma Onnenpyörä poistui TV-ruudusta elokuussa 2001.

MTV3:n ohjelmisto koki rajuja muutoksia vuosien 2001 ja 2002 aikana. Kanavan katseluosuus oli laskenut ja katsojakunta ikääntynyt, eikä MTV3 houkutellut mainostajia, joiden kohderyhmänä olivat nuoret. Kanavan toimintaa supistettiin ja useita ohjelmia lopetettiin. Joukossa oli muiden muassa Kari Salmelaisen juontama parinhakuohjelma Napakymppi, joka oli ehtinyt 17 vuoden ikään. Iskelmäkilpailu Syksyn sävel lopetettiin vuonna 2001, koska se ei MTV3:n mukaan enää kiinnostanut sponsoreita.Mitä missä milloin 2003, s. 358–359. Takavuosikymmenien katsotuimpiin musiikkiohjelmiin kuulunutta Levyraatia uudelleenlämmitettiin vuosina 2002–2005 ensin Raakel Lignellin ja hänen jälkeensä Ruben Stillerin toimiessa juontajana.

Myös TV2:lla esitetty Tuttu Juttu Show tuli tiensä päähän vuonna 2002. Ohjelmaa oli esitetty kymmenen vuotta, ja se oli ennen viimeisten vuosien hiipumistaan ollut pitkään TV2:n viihdeohjelmiston lippulaiva. Ohjelma oli muun muassa siivittänyt Martti Ahtisaaren tietä tasavallan presidentiksi vuonna 1994. Joel Hallikaisen jätettyä ohjelman vuonna 2000 Timo Koivusalolla oli ollut joka jaksossa eri juontajapari.Mitä missä milloin 2003, s. 359. Toimittajakonkari Hannu Karpo poistui ruudusta toukokuussa 2007, kun MTV3 esitti viimeisen jakson 24 vuotta jatkuneesta Karpolla on asiaa -ohjelmasta.Mitä missä milloin 2008, s. 354.

Musiikki
Taidemusiikki
Tampereen kaupunginorkesteri vietti 70-vuotisjuhliaan tammikuussa 2000 Eri Klasin johdolla.Mitä missä milloin 2001, s. 375. Maaliskuussa 2000 valmistui Lahden Sibeliustalo, johon muutti Osmo Vänskän johtama Lahden kaupunginorkesteri.Mitä missä milloin 2001, s. 377. Osmo Vänskä valittiin yhdysvaltalaisen Minnesotan orkesterin musiikilliseksi johtajaksi vuodesta 2003 alkaen.Mitä missä milloin 2002, s. 372. 75 vuotta täyttänyt Helsingin kaupunginorkesteri piti juhlakonsertin Jukka-Pekka Sarasteen johdolla Helsingin juhlaviikoilla syyskuussa 2002.Mitä missä milloin 2004, s. 326.

Vuoden 2000 aikana sai ensiesityksensä peräti 15 suomalaista oopperaa. Uusi kokeilu oli kolmen säveltäjän, Kalevi Ahon, Olli Kortekankaan ja Herman Rechbergerin yhteistyön tuloksena syntynyt ooppera Aika ja uni, joka oli vuoden 2000 Savonlinnan oopperajuhlien tilausteos. Huomiota herätti myös  Helsingin olympiastadionilla elokuussa 2000 ensiesitetty Tuomas Kantelisen Paavo Suuri. Suuri juoksu. Suuri uni. -ooppera, jonka libreton oli kirjoittanut Paavo Haavikko.Mitä missä milloin 2001, s. 376.

Vuoden 2000 Jean Sibelius -viulukilpailun voitti sen nuorin osanottaja, 15-vuotias armenialainen Sergei Hatšatrjan, joka oli myös kilpailun historian siihen saakka nuorin voittaja.Mitä missä milloin 2002, s. 369. Maj Lind -pianokilpailu päätettiin laajentaa kansallisesta kansainväliseksi vuodesta 2002 lähtien.Mitä missä milloin 2002, s. 373.

Kansainvälinen Jean Sibelius -kapellimestarikilpailu järjestettiin vuosikymmenen aikana kahdesti vuosina 2000 ja 2005. Jälkimmäisellä kerralla kohahdutti Esa-Pekka Salosen johtaman tuomariston päätös jättää varsinaiset palkinnot kokonaan myöntämättä.Mitä missä milloin 2007, s. 326–327.

Suomen Kansallisoopperassa kuohui alkuvuoden 2007 aikana. Ylikapellimestarina syksystä 2006 lähtien toiminut Mikko Franck ilmoitti helmikuussa 2007 eroavansa vastalauseena oopperan pääjohtajan Erkki Korhosen johtamistavalle. Saman vuoden kesäkuussa Korhonen puolestaan erosi kesken kautensa, jonka oli määrä jatkua vuoteen 2011.Mitä missä milloin 2008, s. 328. Syyskuussa 2007 uudeksi pääjohtajaksi valittiin filosofian lisensiaatti Päivi Kärkkäinen. Mikko Franck puolestaan valittiin saman vuoden joulukuussa Kansallisoopperan taiteelliseksi johtajaksi.Mitä missä milloin 2009, s. 321.

Vuosikymmenen aikana polemiikkia aiheutti Musiikkitalon rakentaminen Helsinkiin. Rakennus valmistui lopulta kesällä 2011.

Kevyt musiikki
Vuosikymmenen menestykset
2000-luvun ensimmäisen vuosikymmenen suosittuja suomalaisia kevyen musiikin esittäjiä olivat muun muassa Anssi Kela ja Maija Vilkkumaa. Anssi Kelan esikoisalbumi Nummela (2001) myi yli 150 000 kappaletta. Albumilta muistetaan muun muassa hitti Mikan faijan BMW. Vilkkumaan ytimekkäästi nimetty albumi Ei myi yli 120 000 kappaletta. Hänen hittejään olivat muun muassa Ingalsin Laura (2001) sekä Totuutta ja tehtävää (2001). Rock-yhtye Yö myi levyjään sadointuhansin, yhtyeen Rakkaus on lumivalkoinen (2003) oli eräs vuosikymmenen menestyssävellyksistä. Nylon Beatin levyt myivät platinaa yksi toisensa jälkeen. Radiossa soivat tiheään muun muassa kappaleet Syytön (2000) ja Anna mulle (2001).http://www.ifpi.fi/tilastot/myydyimmat/kaikki/kotimaiset/albumit/0  Vuonna 2002 perustetun PMMP-yhtye teki nopeasti läpimurtonsa, ja sen kappaleista menestyivät muun muassa Rusketusraidat (2003) sekä Lautturi (2009).

Lauri Tähkä ja Elonkerjuu lauloi rockia pohjalaismurteella ja löi itsensä läpi. Yhtyeen Tuhannen riemua (2007) myi noin 126 000 kappaletta ja sai tuplaplatinaa. Maailma on renki (2006) ja Tänään ei huomista murehdita (2009) myivät platinaa. Vuosikymmenen menestyjiä olivat myös rockyhtye Zen Café ja melodisen metallimusiikin yhtye Children of Bodom.

Iskelmälaulaja Anne Mattilan levyt myivät kultaa lähes poikkeuksetta, albumit Anne Mattila (2002) ja Enkeleitä onko heitä (2003) ylittivät jopa platinalevyn rajan. Vuonna 1985 aloitettuja Seinäjoen tangomarkkinoita järjestettiin joka vuosi myös 2000-vuosikymmenellä. 1900-luvun tangokuninkaallisista uraansa jatkoivat menestyksekkäästi muun muassa Arja Koriseva, Jari Sillanpää ja Marita Taavitsainen.

Paula Koivuniemen suosio nousi 2000-vuosikymmenellä. Albumit Yöperhonen (2006) ja Timantti (2007) myivät kultaa. Koivuniemi ja kolme muuta pitkän linjan naisartistia, Katri Helena, Lea Laven ja Marion Rung, toteuttivat yhteiskiertueen Leidit lavalla vuonna 2000. Kiertue oli eräänlainen vastine laulukokoonpanolle Mestarit, joka käsitti neljä pitkän linjan miesartistia: Hectorin, Kirkan, Pave Maijasen ja Pepe Willbergin. Hectorin Ei selityksiä oli vuoden 2004 menestyslevyjä; siltä jäi elämään etenkin sävellys Kuunnellaan vaan taivasta (2003).

Vuosikymmenen menestyskappaleita olivat myös Denigraten Mombasa (2002) elokuvasta Menolippu Mombasaan ja Siiri Nordinin Sydämeeni osuman sain (2003) elokuvasta Helmiä ja sikoja. Jore Marjarannan tiuhaan soitettu Haaveet kaatuu (2003) on puolestaan elokuvan Pahat pojat tunnusmusiikkia.

2000-luvun ensikymmenellä edesmenneitä kevyen musiikin henkilöitä olivat muun muassa pikkutuhmista pop-kappaleistaan tunnettu viihdetaiteilija Kikka (1964–2005), suomalaisen muusikkokaartin terävimpään kärkeen kuuluva Kirka (1950–2007) ja Suomirockin grand old man Juice Leskinen (1950–2006). Tunnetuista iskelmämusiikin nimistä poistuivat muiden muassa laulajat Laila Kinnunen (1939–2000), Ragni Malmstén (1933–2002), Esko Rahkonen (1936–2007) ja Erkki Junkkarinen (1929–2008) sekä merkittävä iskelmämusiikin taustahahmo Jaakko Salo (1930–2002).

Kansainvälisten tähtien ensivierailuja Suomessa
Useita vuosia Suomeen odotettu yhdysvaltalainen Bruce Springsteen saapui ensivierailulle kesäkuussa 2003. Hänen pitämänsä kaksi konserttia Helsingin olympiastadionilla myytiin loppuun ennätyksellisen nopeasti.Mitä missä milloin 2004, s. 331. Maailman menestyneimpiin naisartisteihin kuulunut kanadalainen Céline Dion esiintyi ensimmäistä kertaa Suomessa Helsinki Areenassa kesäkuussa 2008. Dion oli julkisuudessa liikkuneiden tietojen mukaan siihen saakka kallein Suomessa koskaan esiintynyt laulaja; kalleimmat hänen konserttiinsa myydyt liput maksoivat 199 euroa ja halvimmatkin 109 euroa.Mitä missä milloin 2009, s. 118. Popin kuningatar Madonnan Suomen-ensiesiintymisensä Helsingin Jätkäsaaressa elokuussa 2009 keräsi 85 000 katsojaa ja oli Pohjoismaiden mittakaavassa ennennäkemättömän suuri maksullinen tapahtuma.

Tositelevisio ja pop-musiikki
Idols-tyyppiset televisio-ohjelmat toivat mukanaan suuren määrän uusia esiintyjiä, joiden menestys tosin ei yltänyt useinkaan esikoisalbumia pidemmälle. Idolsin ensimmäisen tuotantokauden voittaja Hanna Pakarinen ja toiseksi tullut Jani Wickholm menestyivät kohtalaisesti, mutta lopulta potin korjasi kolmanneksi tullut Antti Tuisku, jonka yleisönsuosio säilyi korkeana myös 2010-luvulla. Popstars-ohjelman voittaja Gimmel toimi vain pari vuotta, yhtyeen suurin hitti on Etsit muijaa seuraavaa (2002). Gimmelin jäsenistä menestykselliselle soolouralle pääsi Jenni Vartiainen, hänen ensimmäisiä soolohittejään on muun muassa Ihmisten edessä (2007). Vuosikymmenen nuorinta muusikkopolvea edusti Anna Abreu (s. 1990), joka ponnahti suosioon vuoden 2007 Idols-ohjelmasta. Abreun menestyskappaleita on muun muassa End of Love (2007).

Kansainvälinen menestys
2000-luvun ensikymmenellä entistä useampi suomalaismuusikko menestyi kotimaansa lisäksi myös ulkomailla. Daruden Sandstorm (1999) oli eräs vuosikymmenen alun hittejä. Yhdysvalloissa Sandstormin digimyynti ylitti sittemmin puolen miljoonan rajan. Daruden tuotanto julkaistiin Yhdysvalloissa digitaalisessa muodossa vuonna 2007.Darude myi kultaa Yhdysvalloissa, Yle.fi Kansainvälistä suosiota nautti myös HIM, joka teki levytyssopimuksen yhdysvaltalaisen Sire Recordsin kanssa syyskuussa 2004.Mitä missä milloin 2005, s. 335

Nightwishin Once oli kesällä 2004 Euroopan myydyin musiikkialbumi. Edellämainitun ohella Nightwish julkaisi 2000-vuosikymmenen aikana studioalbumit Wishmaster (2000), Century Child (2002) ja Dark Passion Play (2007). Suomen ulkopuolella menestyi myös rock-yhtye The Rasmus. Albumi Dead Letters (2003) myi yli puolitoista miljoonaa kappaletta. Erityisen suosittu oli single In the Shadows, joka nousi listaykköseksi Suomessa, Saksassa ja Uudessa-Seelanissa.Lescharts.com, The Rasmus - In The Shadows (Chanson) Niin ikään pop rock -yhtye Sunrise Avenue sai kansainvälistä suosiota, esimerkiksi kappale Fairytale Gone Bad (2006) kuuluu yhtyeen menestyneimpiin.

Nightwish erotti solistinsa Tarja Turusen puolitoista vuotta kestäneen maailmankiertueensa päätteeksi lokakuussa 2005. Yhtyeen kosketinsoittajan ja säveltäjän Tuomas Holopaisen allekirjoittamassa avoimessa kirjeessä Turusta moitittiin ahneudesta, fanien aliarvostamisesta ja lupausten pettämisestä. Tapauksesta nousi ennennäkemätön kohu. Turunen järkyttyi syvästi erottamisestaan ja piti sen toteuttamistapaa erityisen julmana.Mitä missä milloin 2007, s. 30 ja 341. Toukokuussa 2007 kerrottiin Nightwishin valinneen uudeksi solistikseen ruotsalaisen Anette Olzonin (oik. Anette Blyckert). Yhtyeen ensimmäinen Olzonin kanssa tekemä levy, Dark Passion Play, ilmestyi syksyllä 2007.Mitä missä milloin 2008, s. 10–11.

Hard Rock Hallelujah
Suomen yleisradioyhtiö voitti Eurovision laulukilpailun ensimmäisen kerran vuonna 2006 Lordin esittämällä sävellyksellä Hard Rock Hallelujah. Helsingin Kauppatorille kerääntyi kymmeniä tuhansia ihmisiä juhlistamaan voittoa. Suomen yleisradioyhtiön edustussävellysten menestys Eurovision laulukilpailussa oli siihen asti ollut vaatimatonta, usein Suomi oli jäänyt viimeiselle sijalle. Vuoden 2007 Eurovision laulukilpailu järjestettiin Helsingin Hartwall Areenalla juontajinaan Mikko Leppilampi ja Jaana Pelkonen. Suomen edustussävellys, Hanna Pakarisen esittämä Leave Me Alone jäi sijalle 17.

Elokuvat
Suomalaisen elokuvan katsojaluvut kohosivat 1990-luvun lopulta alkaen. Elämäkertaelokuvia valmistui tiiviiseen tahtiin; usein aiheena olivat lähimenneisyyden henkilöt, joista useat olivat kuvaushetkellä vielä hengissä. Elokuvien pääosissa näytteli melko homogeeninen näyttelijäkaarti. Timo Koivusalo, Aku Louhimies ja Aleksi Mäkelä ohjasivat suuren osan 2000-luvun ensikymmenen katsojamenestyksistä; kansainvälistä menestystä sai lähinnä Aki Kaurismäki.

Historialliset elokuvat
Aki Kaurismäki jatkoi Suomi-trilogiaansa teoksilla Mies vailla menneisyyttä (2002) ja Laitakaupungin valot (2006). Ensin mainittu menestyi myös kansainvälisesti ja sai yli puolitoista miljoonaa katsojaa.Elonet.fi, Mies vailla menneisyyttä, Taustaa Timo Koivusalo teki muusikoista kertovia elämäkertaelokuvia: Reino Helismaasta ja Tapio Rautavaarasta kertova Kulkuri ja joutsen sai ensi-iltansa jo 1999, sitä seurasivat Irwin Goodmanista kertova Rentun ruusu (2001) ja Sibelius (2003). Elokuvat saivat hyvät katsojaluvut ja kohtalaisen kriitikkovastaanoton. Koivusalon mielenterveyskuvaus Kalteva torni (2006) keräsi kansainvälistä festivaali-mainetta. Martti Suosalo oli Koivusalon luottonäyttelijä, hän tulkitsi valkokankaalle Irwinin, Helismaan ja Sibeliuksen. Suosalo teki ylipäätään vahvoja roolisuorituksia 2000-vuosikymmenen suomalaisessa elokuvatuotannossa.Elonet.fi, Timo Koivusalo

JP Siili ohjasi Remu Aaltosen nuoruusvuosista kertovan elokuva Ganes (2007). Vuonna 2008 Siili ohjasi jännityselokuvan Blackout, jossa pääroolin näytteli Petteri Summanen, eräs vuosikymmenen suosituista näyttelijöistä.Elonet.fi, Blackout

Toista maailmansotaa käsiteltiin edelleen suomalaisessa elokuvataiteessa. Åke Lindmanin viimeinen ohjaustyö oli Karjalankannaksen taisteluista kertova Tali-Ihantala 1944 (2007). Elokuvan sisarteokseksi on kutsuttu niin ikään Lindmanin ohjausta Etulinjan edessä (2004).Elonet.fi, Framom främsta linjen Klaus Härön ohjaama Äideistä parhain (2006) käsittelee Ruotsiin lähetettyjä sotalapsia. Elokuva oli Suomen Oscar-ehdokkaana. Teos sai pääasiassa myönteisen vastaanoton, mutta sitä myös kritisoitiin liiasta sentimentaalisuudesta.Vetoaako Äideistä parhain -elokuva tunteisiin jopa liikaa?FI Formin.fi

Kohuelokuvat
Levottomat-trilogia herätti huomiota, sarjan elokuvia ei sinänsä yhdistänyt muu kuin tuotantoyhtiö Solar Films, ihmissuhdeongelmissa piehtarointi ja pikkutuhma pehmoseksi. Trilogian elokuvat Levottomat (2000), Minä ja Morrison (2001) ja Levottomat 3 (2004) saivat hyvän yleisövastaanoton. Levottomat-teoksen ohjaaja Aku Louhimies oli usean 2000-vuosikymmenen kassamenestyksen takana: hän ohjasi muun muassa elokuvat Kuutamolla (2002), Paha maa (2005) ja Valkoinen kaupunki (2006). Paha maa oli myös taiteellinen voitto.Elonet.fi, Aku Louhimies

Alastomuudesta syntynyttä mediahuomiota aiheutti muun muassa JP Siilin Hymypoika (2003), keskeisessä roolissa Reino Nordin, eräs 2000-vuosikymmenellä taiteellisen läpimurtonsa tehneistä näyttelijöistä. Alastomuuden aiheuttama polemiikki tiivistettiin viihdelehdistössä sanaan "kohu", jota ylipäätään viljeltiin ahkeraan lööpeissä.Ulkomaille myyty kohufilmi Hymypoika ensi-iltaan, Kaleva.fi

Suurmenestys Pahat pojat
Vuosikymmenen menestyselokuva oli Aleksi Mäkelän ohjaama, löyhästi tositapahtumiin perustuva Pahat pojat (2003), joka sai teattereissa runsaasti yli 600 000 katsojaa.Ses.fi, Tilastot  Niin ikään Mäkelän ohjaama, Matti Nykäsen elämästä ammentanut Matti oli kassamenestys.Elokuvauutiset.fi

Uuno-elokuvien joutsenlaulu
Uuno Turhapuro -elokuvien 1973 alkanut jatkumo päättyi 2004 elokuvaan Uuno Turhapuro – This Is My Life. Elokuva jäi Ere Kokkosen (1938–2008) viimeiseksi. Vuosikymmenen aikana kuoli useita Uuno-elokuvista tunnettuja näyttelijöitä, jotka toki olivat tehneet varsinaisen taiteellisen uransa muissa yhteyksissä: Tapio Hämäläinen (1922–2008), Marita Nordberg (1929–2009) ja Marjatta Raita (1944–2007). Viimeinen Uuno-elokuva oli kunnianosoitus suomalaisen viihteen monitoimimiehelle Spede Pasaselle (1930–2001).Elonet.fi, Uuno Turhapuro - This Is My Life

Käytettyjä näyttelijöitä
Vuosikymmenen paljon käytettyjä elokuvanäyttelijöitä olivat muun muassa Samuli Edelmann (s. 1968), Minna Haapkylä (s. 1973), Mikko Leppilampi (s. 1978) ja Jasper Pääkkönen (s. 1980). Haapkylä näytteli muun muassa Kuutamolla-elokuvan pääosan ja keskeiset roolit ranskalaiselokuvissa Charlie sanoo (2006) ja Käärmeen merkki (2006). Leppilampi näytteli keskeistä miesosaa Perttu Lepän komediaelokuvissa Helmiä ja sikoja (2003) ja 8 päivää ensi-iltaan. Hän näytteli molemmissa Laura Birniä (s. 1981) vastaan, joka niin ikään oli eräs vuosikymmenen uusista kasvoista. Hieman vanhemmasta näyttelijäpolvesta esillä olivat muun muassa pariskunnat Peter Franzén ja Irina Björklund sekä Tommi Korpela ja Elina Knihtilä. Hannu-Pekka Björkman teki kauttaaltaan vahvoja roolitöitä sekä elokuvissa että televisiossa, erityisesti elokuvassa Eläville ja kuolleille (2005).Elonet.fi, Eläville ja kuolleille

1980-luvulla syntyneistä näyttelijöistä debytoivat valkokankailla muun muassa Pamela Tola ja Samuli Vauramo. He näyttelivät toisiaan vastaan Dome Karukosken esikoisohjauksessa Tyttö sinä olet tähti (2005).

Jussi-palkitut ja katsotuimmat elokuvat
Parhaan elokuvan Jussi -palkinnot 2000–2009:
Rukajärven tie (Olli Saarela)
Seitsemän laulua tundralta (Markku Lehmuskallio, Anastasia Lapsui)
Joki (Jarmo Lampela)
Mies vailla menneisyyttä (Aki Kaurismäki)
Nousukausi (Johanna Vuoksenmaa)
Koirankynnen leikkaaja (Veikko Huovinen)
Paha maa (Aku Louhimies)
Laitakaupungin valot (Aki Kaurismäki)
Musta jää (Petri Kotwica)
Niko – Lentäjän poika (Kari Juusonen, Michael Hegner).

Katsotuimmat suomalaiset elokuvat 2000–2009 (Suomen elokuvateattereissa):
Pahat pojat (Aleksi Mäkelä, 2003) katsojia 614 796
Matti (Aleksi Mäkelä, 2006) katsojia 461 665
Rentun ruusu (Timo Koivusalo, 2001) katsojia 350 731
Rölli ja metsänhenki (Olli Saarela, 2001) katsojia 341 963
Heinähattu ja Vilttitossu (Kaisa Rastimo, 2002) katsojia 320 527
Levottomat (Aku Louhimies, 2000) katsojia 290 448
Joulutarina (Juha Wuolijoki, 2007) katsojia 283 327
Sibelius (Timo Koivusalo, 2003) katsojia 273 957
Rööperi (Aleksi Mäkelä, 2009) katsojia 260 020
Minä ja Morrison (Lenka Hellstedt, 2001) katsojia 245 647.

Olli Saarelan Rukajärven tie sai 426 414 katsojaa, elokuvan ensi-ilta oli vuonna 1999. Maailmanlaajuisesti eniten katsojia keräsivät Aki Kaurismäen ohjaamat elokuvat.

Katso myös Luettelo 2000-luvun suomalaisista elokuvista.

Urheilu
Suomalaista urheilua ja suomalaisten käsityksiä urheilusankareistaan ravisutti Lahden MM-hiihtojen dopingskandaali 2001, jolloin Suomi menetti dopingrikkomusten takia peräti kolme mitalia. Lopulta Suomi tuli näissä kisoissa kolmanneksi saatuaan kaksi kultaa, viisi hopeaa ja kolme pronssia. 2000-luvun ensikymmenen menestyneimpiä hiihtäjiä on muun muassa Virpi Kuitunen. Hän on ainoa Lahdessa dopingista kiinni jäänyt, joka onnistui myöhemmin vielä palaamaan kansainväliselle huipulle. Kuitunen on voittanut vuosikymmenen aikana yhteensä kuusi kultamitalia. Muita menestyneitä maastohiihtäjiä ovat muun muassa Pirjo Muranen ja Aino-Kaisa Saarinen, jotka ovat myös moninkertaisia kultamitalisteja.

Mäkihyppääjistä muistetaan ainakin Janne Ahonen ja Matti Hautamäki, jotka ovat voittaneet useita mitaleja niin olympia- kuin MM-kisoissa. Hannu Manninen ja Samppa Lajunen voittivat useita kultamitaleja yhdistetyssä hiihdossa. Manninen on myös maailmancupin osakilpailuvoittojen määrällä mitattuna yhdistetyn historian kaikkein menestynein urheilija. Alppihiihtäjä Kalle Palander voitti pujottelun maailmancupin 2002–2003. Tanja Poutiainen on arvokisamitalien määrällä mitattuna Suomen menestynein alppihiihtäjä, joka on voittanut 2000-vuosikymmenellä yhden olympiahopean Torinossa 2006 sekä MM-kisoissa kaksi hopeaa ja kaksi pronssia.

Suomen jääkiekkomaajoukkueen parhaat sijoitukset 2000-luvun ensikymmeneltä ovat MM-hopeamitalit 2001 ja 2007 sekä olympiahopea Torinossa 2006. Merkittävimpiä ajan jääkiekkoilijoita ovat muun muassa Saku Koivu, Ville Peltonen, Teemu Selänne ja Petteri Nummelin. JYP voitti ensimmäisen Suomen-mestaruutensa jääkiekossa huhtikuussa 2009.Mitä missä milloin 2010, s. 109.

Alpo Suhosesta tuli ensimmäinen eurooppalainen NHL-joukkueen päävalmentaja kesäkuussa 2000 joukkueenaan Chicago Black Hawks. Aiemmin hän oli toiminut toisen NHL-joukkueen Toronto Maple Leafsin kakkosvalmentajana.Mitä missä milloin 2001, s. 450.

Vuoden 2005 yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailut pidettiin Helsingissä. Suomen menestyminen kisoissa oli kuitenkin varsin heikkoa: ainoa mitali näistä on Tommi Evilän voittama pituushypyn pronssimitali. Vuosikymmenen parhaimpia yleisurheilijoita on etenkin Tero Pitkämäki, joka on keihäänheiton maailmanmestari 2007 ja joka valittiin samana vuonna vuoden eurooppalaiseksi yleisurheilijaksi.

Suomen menestyneimmistä jalkapalloilijoista Sami Hyypiä pelasi Liverpoolissa ja Jari Litmanen useissa eri seuroissa. Hanna-Maria Seppälä voitti ensimmäisenä suomalaisena naisena uinnin maailmanmestaruuden 2003, ja on sen jälkeenkin päätynyt useasti mitalisijoille. Minna Kauppi voitti vuosikymmenen aikana peräti viisi naisten suunnistuksen maailmanmestaruuskultaa. Suomi nousi maailmanmaineeseen myös vammaisurheilussa, kun Leo-Pekka Tähti voitti pyörätuolikelauksen kaksi paralympiakultamitalia Ateenassa 2004 ja yhden Pekingissä 2008.

Kimi Räikkönen on Formula 1 -sarjan maailmanmestari 2007. Kyseessä oli ensimmäinen kausi, jolloin Räikkönen ajoi Scuderia Ferrari -tallissa. Tätä ennen hän ajoi McLarenissa tullen kahdesti MM-sarjan toiseksi. Räikkönen oli kolmas suomalainen Formula 1 -maailmanmestari Keijo Rosbergin (1982) ja Mika Häkkisen (1998 ja 1999) jälkeen. Marcus Grönholm voitti rallin maailmanmestaruuden 2000 ja 2002, jotka jäivät viimeisiksi suomalaismestaruuksiksi kahteenkymmeneen vuoteen.

Suomi voitti ensimmäisen maailmanmestaruutensa salibandyssä joulukuussa 2008. Prahassa Tšekissä pelatussa loppuottelussa Suomi voitti Ruotsin maalein 7–6. Voittomaalin teki jatkoajalla Tero Tiitu. Ruotsi oli voittanut kaikki kuusi lajin aiempaa maailmanmestaruutta.Mitä missä milloin 2010, s. 66.

Elokuussa 1998 paljastunutta pesäpallon sopupeliskandaalia käsiteltiin oikeudessa vuosina 2000–2003. Kaikkiaan 20 Superpesis-joukkueiden jäsentä tuomittiin törkeästä petoksesta, petoksesta tai avunannosta petokseen ehdollisiin vankeusrangaistuksiin ja sakkoihin sekä maksamaan Pitkävedossa voittamansa rahat Veikkaukselle.Mitä missä milloin 2002, s. 124.

Muoti
2000-luvun ensikymmenellä elettiin pääsääntöisesti nousukautta, ja merkkivaatteet olivat suosittuja. Naisten muoti-ilmiöitä olivat muun muassa varvas- ja rannekorut, Velour-oloasut, leggingsit, pitkät puserot, glitterit, korkokengät ja ballerina-kengät. Monet muotitietoiset naiset suosivat ylisuuria aurinkolaseja, lantiofarkkuja, UGG-saappaita ja monogrammilaukkuja. Ystävyysrannekkeet olivat yleisiä etenkin nuorisolla. Korkeavyötäröiset farkut tekivät paluun. Värikkäät Crocs-muovikengät olivat suosittuja iästä tai sukupuolesta huolimatta. Muodissa näkyi vahvasti myös retrotyyli: esimerkiksi jo 1960-luvulla suunniteltu Marimekon Unikko-kuosi oli näkyvästi esillä muodissa.

2000-luvun alussa oli monipuolisesti erilaisia nuorisokulttuureita, jotka muotoutuivat internetin ja musiikin murroksessa. Niitä olivat muun muassa pissikset, jotka olivat usein räävittömiä, auktoriteetteja vastustelevia ja siideriä juovia teinityttöjä. He meikkasivat voimakkaasti, värjäsivät hiuksensa näyttävästi ja pukeutuivat matalavyötäröisiin farkkuihin, usein pinkkeihin napapaitoihin ja merkkivaatteisiin. Löyhästi pissisten miespuolisia vastineita olivat fruittarit, jotka olivat tarkkaa huolta ulkonäöstään pitäneitä poikia. Heidän pukeutumistyyliin kuuluivat muun muassa valkoiset pillifarkut, monien eri vaatemerkkien samanaikainen käyttö, huivit, korut ja linnunpesää muistuttavat kampaukset. Sekä pissikset että fruittarit kokivat paheksuntaa ja pilkkaa, koska he rikkoivat sukupuolirooleja. Emotyyli oli suosittu emomusiikin kuuntelijoiden keskuudessa, ja siihen kuuluivat muun muassa musta silmämeikki, näyttävästi värjätyt hiukset, lävistykset, pillifarkut, bändipaidat, niittivyöt, kravatit, ketjut ja tennarit. Siinä oli osittain samoja piirteitä hevarimuodin kanssa, johon kuuluivat pitkät, usein värjätyt hiukset, bändipaidat, farkkuliivit, nahkavaatteet ja mustan värin yliedustus, kun taas rap-musiikin myötä tulleeseen hopparimuotiin kuuluivat rullalautailu, väljät t-paidat ja hupparit, roikkuvat housut, skeittikengät ja lippalakit tasaisine lippoineen ja hologrammitarroineen (eli ns. snapbackit).

Ruoka ja juoma

Kolmannelle vuosituhannelle tultua ruoanlaitosta oli tullut muotia, mikä näkyi etenkin television ruokaohjelmien sekä aikakauslehtien ruoka-artikkelien lisääntymisellä. Ruuan merkitys nautinnon lähteenä oli kasvanut samalla kun perinteisen ravitsemuslähtöisen ajattelun merkitys oli pienentynyt. Luomutuotteet ja lähiruoka kasvattivat suosiotaan, ja eri ihmisten välisten ruokailutottumusten erot kasvoivat selvästi. Kasvissyöjien määrä alkoi nousta, mutta lihan kokonaiskulutus jatkoi yhä nousuaan. Erityisesti broilerinlihan kulutus nousi. Niin ikään valmisruokien, majoneesipohjaisten salaattien, pikapuurojen, myslien ja energiajuomien myynti ja kulutus nousivat.Energiajuomien kasvava kulutus syö suomalaisten purukalustoa , kp24 4.12.2009, viitattu 23.12.2010

Kulttuurillinen kansainvälistyminen näkyi myös uuden vuosituhannen ruokakulttuurissa. Monet uudet, eksoottiset ruoat veivät suosiota kotimaisilta perinneruoilta. Etenkin monet aasialaiset ruoka-aineet ja ruokalajit, kuten sushi, kookosmaito, nuudelit ja makea chilikastike, vakiinnuttivat paikkansa suomalaisessa ruokakulttuurissa. Niin ikään myös erilaisten ranskalaisten, italialaisten ja espanjalaisten makkaroiden, kinkkujen ja juustojen suosio kasvoi 2000-vuosikymmenellä. Tosin monet kotimaiset perinneruoat pitivät yhä pintansa. Lihapyörykät, paistettu kala, pihvi tai leike, makaronilaatikko ja jauhelihakastike kuuluivat yhä suomalaisten suosikkiruokiin. Myös italialaisperäiset pizza ja lasagne kuuluivat suomalaisten lempiruokiin.

Yökerhot olivat vuosikymmenen aikana hyvin suosittuja, ja niitä avattiin paljon etenkin Helsinkiin. Pääosa oluesta siirtyi lasipulloista tölkkeihin. Vuosina 2004–2007 suomalaiset joivat yli 12 litraa puhdasta alkoholia 15 vuotta täyttänyttä asukasta kohden eli enemmän kuin koskaan muulloin. Alkoholinkulutusta oli kasvattanut etenkin vuonna 2004 toteutettu alkoholiveron huomattava alennus. Vuosikymmenen lopulla alkoholiveron korotus ja taloudellinen laskukausi hillitsivät alkoholinkäyttöä ja vähensivät yökerhojen suosiota. Nuorten alkoholinkäyttö kuitenkin väheni vuosi vuodelta.

Kuolleita
Suomessa kuolivat 2000-luvun ensikymmenellä muun muassa seuraavat merkkihenkilöt:

Teuvo Tulio (1912–2000), elokuvaohjaaja, käsikirjoittaja ja näyttelijä
Mona-Lisa Pursiainen (1951–2000), pikajuoksija ja olympiavoittaja
Pauli Räsänen (1928–2000), laulaja
Lars Jansson (1926–2000), sarjakuvapiirtäjä ja kirjailija
Ilkka Lammi (1976–2000), taidemaalari
Pekka Oivio (1918–2000), ammattiyhdistysjohtaja
Laila Kinnunen (1939–2000), iskelmälaulaja
Kim Borg (1919–2000), oopperalaulaja 
Martti Kainulainen (1927–2000), näyttelijä
Erno Paasilinna (1935–2000), kirjailija
Rose-Marie Precht (1938–2000), näyttelijä
Kalle Päätalo (1919–2000), menestynyt kirjailija
Johannes Virolainen (1914–2000), valtioneuvos, kansanedustaja ja Suomen pitkäaikaisin ministeri
Sakari Puurunen (1921–2000), teatterinjohtaja
Olavi Ahonen (1923–2000), näyttelijä
Tuomas Anhava (1927–2001), kirjailija ja suomentaja
Maija Isola (1927–2001), tekstiilitaiteilija
Kirsti Lagerspetz (1932–2001), psykologian professori
Tenho Saurén (1926–2001), näyttelijä
Harri Sirola (1958–2001), kirjailija
Irma Seikkula (1914–2001), näyttelijä
Tove Jansson (1914–2001), Muumeista tunnettu kirjailija ja kuvataiteilija
Spede Pasanen (1930–2001), viihteen monitoimimies
Nils-Aslak Valkeapää (1943–2001), saamelainen taiteilija ja kansainvälisesti tunnettu saamelaiskulttuurin edistäjä
Risto Orko (1899–2001), elokuvaohjaaja ja -tuottaja
Niilo Hämäläinen (1922–2001), ammattiyhdistysjohtaja
Kerttu-Kaarina Suosalmi (1921–2001), kirjailija 
Jouko Tyyri (1929–2001), kirjailija
Ester Erhomaa (1906–2001), kirjailija
Armi Aavikko (1958–2002), laulaja, Miss Suomi 1977
Martti Miettunen (1907–2002), valtioneuvos ja kolminkertainen pääministeri
Helena Kara (1916–2002), näyttelijä
Alpo Ruuth (1943–2002), kirjailija
Taisto Sinisalo (1926–2002), poliitikko
Jack Witikka (1916–2002), teatteri- ja elokuvaohjaaja
Anja Eerikäinen (1933–2002), eläinsuojeluvalvoja
Joppe Karhunen (1913–2002), eversti, Mannerheim-ristin ritari, kirjailija
Seija Karpiomaa (1932–2002), iskelmälaulaja
Jorma Kurvinen (1931–2002), kirjailija
Ragni Malmstén (1933–2002), iskelmälaulaja
Jaakko Salo (1930–2002), viihdesäveltäjä, -sovittaja ja -tuottaja
Marjatta Pokela (1925–2002), laulaja, sanoittaja, säveltäjä
Leif Wager (1922–2002), näyttelijä 
Simo Häyhä (1905–2002), sotaveteraani ja eräs kaikkien aikojen tehokkaimmista tarkka-ampujista
Niilo Tarvajärvi (1914–2002), juontaja, kamarineuvos
Eino S. Repo (1919–2002), Yleisradion pääjohtaja
Ensio Siilasvuo (1922–2003), kenraali
Georg Henrik von Wright (1916–2003), filosofi ja akateemikko
Jan-Magnus Jansson (1922–2003), valtiotieteilijä ja poliitikko
Pekka Herlin (1932–2003), teollisuusjohtaja
Jaakko Lassila (1928–2003), Kansallis-Osake-Pankin pääjohtaja
Jyrki Otila (1941–2003), tietokilpailumies, europarlamentaarikko
Peter Lindroos (1944–2003), oopperalaulaja
Kaija Pakkanen (1915–2003), kirjailija
Anni Polva (1915–2003), kirjailija
Gösta Sundqvist (1957–2003), Leevi and the Leavings -yhtyeen laulaja
Veikko Hakulinen (1925–2003), maastohiihtäjä ja kolminkertainen olympiavoittaja
Eila Hiltunen (1922–2003), kuvanveistäjä 
Antti Nurmesniemi (1927–2003), sisustusarkkitehti, professori 
Sylvi Salonen (1920–2003), näyttelijä, teatterineuvos
Veikko Sinisalo (1926–2003), näyttelijä
Mikko Juva (1918–2004), historioitsija, arkkipiispa
Kalevi Sorsa (1930–2004), sosiaalidemokraattipoliitikko ja Suomen pitkäaikaisin pääministeri
Vivica Bandler (1917–2004), teatteriohjaaja, teatterinjohtaja ja akateemikko
Raija Siekkinen (1953–2004), kirjailija
Adolf Ehrnrooth (1905–2004), jalkaväenkenraali
Sylvi Saimo (1914–2004), meloja, olympiavoittaja
Eeva Joenpelto (1921–2004), kirjailija
Eila Kivikk’aho (1921–2004), runoilija
Aki Sirkesalo (1962–2004), muusikko
Ritva Ahonen (1928–2004), lausuntataiteilijatar ja näyttelijätär
Aarne Saarinen (1913–2004), poliitikko ja ammattiyhdistysjohtaja
Kain Tapper (1930–2004), kuvanveistäjä ja akateemikko
Usko Meriläinen (1930–2004), säveltäjä
Matti Pekkanen (1925–2004), valtakunnansovittelija
Marjatta Kurenniemi (1918–2004), kirjailija
Curt Lincoln (1918–2004), kilpa-autoilija ja liikemies
Ossi Räikkä (1935–2004), näyttelijä ja ohjaaja
Onni Oja (1909–2004), taidemaalari

Mikko Ala-Leppilampi (1943–2005), juoksija
Helena Haavisto (1927–2005), näyttelijä
Jukka Kajava (1943–2005), toimittaja ja kriitikko
Jussi Kylätasku (1943–2005), kirjailija
Tamara Lund (1941–2005), laulaja ja näyttelijä
Veikko Helle (1911–2005), poliitikko
Arto Melleri (1956–2005), runoilija
Usko Viitanen (1928–2005), oopperalaulaja
Armand Lohikoski (1912–2005), elokuvaohjaaja, käsikirjoittaja ja media-alan uranuurtaja
Rauha Rentola (1919–2005), näyttelijä
Pauli Toivonen (1929–2005), ralliautoilija
Veikko Hursti (1924–2005), vähäosaisten auttaja
Kikka (1964–2005), pikkutuhmista pop-kappaleistaan tunnettu viihdetaiteilija
Pentti Lumikangas (1926-2005), taidemaalari -ja graafikko
Pauli Granfelt (1921–2005), viihdemuusikko
Vilho Luolajan-Mikkola (1911–2005), säveltäjä
Paavo Liski (1939–2005), näyttelijä ja teatteriohjaaja
 Ilpo Hakasalo (1937–2006), musiikkitoimittaja ja -kirjailija
Elina Karjalainen (1927–2006), kirjailija
Nándor Mikola (1911–2006), taidemaalari
Tabe Slioor (1926–2006), mannekiinikoulun johtaja
Ville-Veikko Salminen (1937–2006), näyttelijä, ohjaaja
Matti Tuominen (1940–2006), näyttelijä
Timo Sarpaneva (1926–2006), kansainvälisesti arvostettu taiteilija ja professori
Erik Bergman (1911–2006), säveltäjä ja akateemikko
Mauri Favén (1920–2006) taidemaalari, professori
Anita Snellman (1924–2006), taiteilijaprofessori 
Juice Leskinen (1950–2006), suomirockin grand old man
Jarkko Laine (1947–2006), kirjailija
Mirjam Helin (1911–2006), laulaja ja mesenaatti
Eino Jutikkala (1907–2006), historioitsija ja akateemikko
Kosti Klemelä (1920–2006), näyttelijä
Esko Nikkari (1938–2006), näyttelijä
Reko Lundán (1969–2006), kirjailija ja teatteriohjaaja
Kirka (1950–2007), Suomen menestyneimpiä iskelmätähtiä
Eeki Mantere (1949–2007), viihdetaiteilija ja Hullujussi-yhtyeen solisti
Bertel Gardberg (1914–2007), muotoilija, hopeaseppä ja akateemikko
Rauni Mollberg (1929–2007), menestynyt elokuva- ja TV-ohjaaja sekä akateemikko
Martti Pokela (1924–2007) kanteletaiteilija, kansanmuusikko ja professori
Eva Hemming (1923–2007), tanssitaiteilija 
Eva Brummer (1901–2007), tekstiilitaiteilija 
Lasse Pihlajamaa (1914–2007) harmonikkataiteilija, musiikkineuvos
Tarja-Tuulikki Tarsala (1937–2007), näyttelijä
Marjatta Raita (1944–2007), näyttelijä
Väinö Kirstinä (1936–2007), kirjailija
Rolf Kullberg (1930–2007), Suomen Pankin pääjohtaja
Esko Rahkonen (1936–2007), iskelmälaulaja
Bror Wahlroos (1928–2007), kansliapäällikkö
Markku Peltola (1956–2007), näyttelijä
Mikko Jokela (1928–2007), poliitikko
Anki Lindqvist (1945–2007), laulaja
Erkki Junkkarinen (1929–2008), iskelmälaulaja
Tapio Hämäläinen (1922–2008), näyttelijä
Jyrki Hämäläinen (1942–2008), päätoimittaja
Gunnar Pohjola (1927–2008), taidemaalari
Martti Jaatinen (1928–2008), arkkitehti
Kata Jouhki (1921–2008), metsäneuvos, partiojohtaja
Markku Kivekäs (1947–2008), päätoimittaja
Tauno Marttinen (1912–2008), säveltäjä
Tauno Äikää (1917–2008), urkutaiteilija 
Paavo Haavikko (1931–2008), kirjailija ja akateemikko
Inga-Britt Wik (1930–2008), kirjailija
Ere Kokkonen (1938–2008), menestynyt elokuvaohjaaja, käsikirjoittaja ja näyttelijä
Mandi Lampi (1988–2008), laulaja ja näyttelijä
Mia Permanto (1988–2008), laulaja ja juontaja
Pehr Henrik Nordgren (1944–2008), säveltäjä
Veikko Uusimäki (1921–2008), näyttelijä
Pekka Pohjola (1952–2008), muusikko ja säveltäjä
Erkki Pohjola (1931–2009), kuoronjohtaja
Matti Inkinen (1958–2009), muusikko
Pentti Kouri (1949–2009), kansantaloustieteilijä ja sijoittaja
Tuulikki Pietilä (1917–2009), taidegraafikko
Göran Schildt (1917–2009), kirjailija
Kyllikki Virolainen (1924–2009), kansanedustaja
Helvi Sipilä (1915–2009), juristi, YK:n apulaispääsihteeri
Åke Lindman (1928–2009), näyttelijä ja ohjaaja
Tapani Aartomaa (1943–2009), graafikko
Nanny Still (1926–2009), lasitaiteilija 
Veikko Huovinen (1927–2009), kirjailija
Marita Nordberg (1929–2009), näyttelijä
Jyrki Kovaleff (1954–2009), näyttelijä
Keijo Komppa (1928–2009), näyttelijä
Martti Palo (1943–2009), näyttelijä
Jörgen Petersen (1931–2009), muusikko
Anu Kaipainen (1933–2009), kirjailija

Lähteet
Tilastokeskus (Stat.fi)
Mitä missä milloin, Kansalaisen vuosikirja 2001. Helsinki: Otava, 2000. .
 Mitä missä milloin, Kansalaisen vuosikirja 2002. Helsinki: Otava, 2001. .
 Mitä missä milloin, Kansalaisen vuosikirja 2003. Helsinki: Otava, 2002. .
 Mitä missä milloin, Kansalaisen vuosikirja 2004. Helsinki: Otava, 2003. .
 Mitä missä milloin, Kansalaisen vuosikirja 2005. Helsinki: Otava, 2004. .
 Mitä missä milloin, Kansalaisen vuosikirja 2006. Helsinki: Otava, 2005. .
Mitä missä milloin, Kansalaisen vuosikirja 2007. Helsinki: Otava, 2006. .
Mitä missä milloin, Kansalaisen vuosikirja 2008. Helsinki: Otava, 2007. .
Mitä missä milloin, Kansalaisen vuosikirja 2009. Helsinki: Otava, 2008. .
 Mitä missä milloin, Kansalaisen vuosikirja 2010. Helsinki: Otava, 2009. .
 Mitä missä milloin, Kansalaisen vuosikirja 2011. Helsinki: Otava, 2010. .

Viitteet

Aiheesta muualla

Stat.fi Miten Suomi selviää?

*