Osmanien valtakunnan historian aikajana

Osmanien valtakunnan historian aikajana

1200–1300-luku 

 Vuosi  Päivämäärä  Tapahtuma 1299   Rumin sulttaanikunnan alaisuuteen kuulunut Osman I julisti beylikkinsä itsenäiseksi ja perusti Osmanien valtakunnan.  1302  2. heinäkuuta  Bafeuksen taistelu. Osmanien ja Bysantin valtakunnat sotivat ensimmäistä kertaa toisiaan vastaan.  1320   Osman I:n poika Orhan I otti vallan käytännössä itselleen. 1326   Orhan I valtasi Bursan, josta tuli taistelun jälkeen osmanien uusi pääkaupunki. Orhan I:stä tuli samana vuonna uusi sulttaani.  1354   Osmanit valtasivat Gallipolin.  1362   Osmanit valtasivat Adrianopolin (nyk. Edirne). Janitsaareja aletaan kouluttaa. 1362   Orhan I kuoli ja hänen poikansa Murad I kruunattiin sulttaaniksi. 1365   Adrianopoliksesta tehtiin Osmanien valtakunnan pääkaupunki. 1389  15. kesäkuuta  Kosovo Poljen taistelu. Osmanien voitto, jonka jälkeen suurin osa Serbiasta valloitettiin. Murad I kuoli taistelun aikana, ja hänen poikansa Bayezid I kruunattiin sulttaaniksi. 1396  25. syyskuuta  Nikopoliksen taistelu. Osmanit valloittivat Bulgarian.

 1400-luku 

 Vuosi  Päivämäärä  Tapahtuma 1402  20. heinäkuuta  Sulttaani Bayezid I hävisi Ankaran taistelun Timur Lenkille ja joutui Timurin vangiksi. Alkoi Osmanien interregnum, 11 vuotta kestänyt hajaannuksen kausi, jolloin valtakunnalla ei ollut kiistatonta kruununperijää ja Bayezid I:n pojat taistelivat kukin vuorollaan vallasta. 1403  8. maaliskuuta  Bayezid I kuoli sotavankeudessa. 1410  15. kesäkuuta  Kosmidionin taistelu käytiin Musa Çelebin ja Süleyman Çelebin joukkojen välillä Konstantinopolin muurien edustalla.  1413  5. heinäkuuta  Osmanien interregnum päättyi. Mehmed Çelebi voitti veljensä valtataistelussa, ja hänet kruunattiin uudeksi sulttaaniksi nimellä Mehmed I.  1415   Anatoliassa piileskellyt Mustafa Çelebi nosti kapinan Mehmed I:ä vastaan. Mustafa Çelebi joutui pakenemaan hävittyään taistelun veljelleen. 1421  26. toukokuuta  Murad II nousi sulttaaniksi isänsä Mehmed I kuoltua. 1421    Mustafa Çelebi nosti uuden kapinan Bysantin tuella. Hänen liittolaisensa kuitenkin loikkasivat vastapuolelle ja Mustafa teloitettiin pakomatkallaan. 1444  elokuu  Murad II luopui vallasta 12-vuotiaan poikansa Mehmed II:n hyväksi.  1444  10. marraskuuta  Varnan taistelu. Osmanit saavuttivat ratkaisevan voiton, joka pohjusti tulevia valloituksia Itä- ja Keski-Euroopassa. 1453  29. toukokuuta  Mehmed II Valloittaja valtasi Konstantinopolin piirityksen jälkeen. Kaupungin nimi vaihdettiin Istanbuliksi. Bysantin keisari kuoli taistelussa ja roomalainen Bysantin valtakunta siirtyi kokonaisuudessaan osmanivallan alle. 1460   Mehmed II valtasi Peloponnesoksen. 1461   Mehmed II valtasi Trabzonin päättäen Trebizondin keisarikunnan. 1462   Mehmed II aloitti Topkapin palatsin (Topkapı Sarayi) rakentaminen Istanbuliin. Palatsista tuli sulttaanien koti vuosisatojen ajaksi. 1463   Osmanit valtasivat Bosnian. 1473   Otlukbelin taistelu, jossa Mehmed II voitti Uzun Hasanin turkmenialaiset. 1475   Gedik Ahmet pašša valtasi Caffan. Krimistä tulee Osmanien valtakunnan vasalli. 1478    Osmanit valtasivat Albanian 1480   Suurvisiiri Gedik Ahmed Pašša valtasi Otranton, Italian kaakkoiskärjen tukikohdaksi tuleville valtauksille. Hän joutui kuitenkin vetäytymään Mehmed II:n kuoltua seuraavana vuonna. 1481  3. toukokuuta  Mehmed II Valloittaja kuoli. Bayezid II nousi valtaistuimelle. 1482   Osmanit valloittivat Herzegovinan. 1498   Osmanit valloittivat Montenegron.
 1500-luku 
 Vuosi  Päivämäärä  Tapahtuma 1514   Chaldiranin taistelu; Selim I voitti Safavidien Persian Ismail I:n ja Itä-Anatolia siirtyi osmanien haltuun. 1516   Marj Dabiqin taistelu; Selim I voitti Al-Ashraf Qansuh al-Ghawrin mamelukkien sultanaatin. Syyria ja Palestiina siirtyivät osmanien haltuun. 1517   Ridaniyan taistelu; Selim I voitti Tuman bey II:n mamelukit. Egypti siirtyi osmanien vallan alaisuuteen ja Selim I julistautui kalifiksi.  1519   Osmanit valtasivat Algerian. 1520   Suleiman Suuren valtakausi alkaa. 1521   Suleiman I valtasi Belgradin. 1522   Suleiman I valtasi Rhodoksen. 1526   Mohácsin taistelu. Suleiman I voitti Unkarin ja Böömin Ludvig II:n, joka kuoli taistelun aikana.  1529   Wienin piiritys päättyi tappioon. Osmanien pyrkimys edetä Keski-Eurooppaan keskeytyi. 1533   Irak siirtyi osmanien vallan alle. 1538   Prevezan taistelu. Osmanien laivasto hallitsi nyt suurinta osaa Välimerestä. 1550– n.1650)   "Naisten sultanaatti"; noin sata vuotta kestänyt ajanjakso, jolloin keisarillisen haaremin naisilla ja sulttaanien sukulaisnaisilla oli poikkeuksellisen paljon valtaa poliittisessa päätöksenteossa. 1551   Osmanit valtasivat Libyan. 1541   Suleiman I valtasi Budapestin (tuolloin tunnettiin nimellä Buda), minkä jälkeen suurimman osan Unkarista. 1547   Suurin osa Unkarista kuului osmanivallan alaisuuteen. Suleiman I ja Ferdinand I Habsburg sopivat Unkarin jaosta. 1566   Suleiman Suuri kuoli Szigetvarin taistelun voittoa edeltäneenä yönä. 1569   Ensimmäinen konflikti Venäjän ja Osmanien valtakunnan välillä syntyi Iivana Julman hallitseman Moskovan Venäjän vallattua Astrahanin kaanikunnan alueen. Krimin kaanikunnan kanssa tehty Astrahanin sotaretki päättyi osmanien tappioon.  1569   Istanbulissa oli suuri tulipalo. 1570   Suuramiraali Piyale pašša valtasi Kyproksen. 1574   Osmanit valloittivat Tunisian. 1571   Espanjalaiset ja venetsialaiset voittivat turkkilaislaivaston Lepanton taistelussa. 1578   Osmanit valtasivat Tbilisin ja suurimman osan Georgiasta. 1590   Istanbulin rauha solmittiin Osmanien valtakunnan ja safavidien Persian välille. Georgia, Azerbaidžan ja Armenia sekä Iranin länsiosa siirtyivät osmanien haltuun.

 1600-luku 

 Vuosi  Päivämäärä  Tapahtuma 1610   Kuyucu Murat pašša tukahdutti Celalien kapinan. Turkmeenit kärsivät raskaasti.1612   Nasuh paššan rauha solmittiin Osmanien valtakunnan ja safavidien Persian välillä. Osmanit luopuivat joistakin vuoden 1590 Istanbulin rauhassa saavuttamistaan eduista.1615    Seravin rauha ratifioi Nasuh paššan rauhan. 1617  22. marraskuuta  Ahmed I kuoli pilkkukuumeeseen. Mieleltään epätasapainoisen Mustafa I:n kolme kuukautta kestänyt ensimmäinen valtakausi alkoi. 1618  26. helmikuuta  Mustafa I suistettiin vallasta hovin juonittelujen seurauksena, ja tilalle nostettiin hänen veljenpoikansa Osman II. 1622  10. toukokuuta  Osman II salamurhataan Abaza-kapinaksi kutsutun janitsaarikapinan aikana, ja Mustafa I palautetaan valtaistuimelle. Käytännössä valtaa pitivät hänen äitinsä Halime Sultan ja suurvisiiri Kara Davud pašša.1623  10. syyskuuta  Mustafa I suistettiin vallasta ja valtaistuimelle nostettiin 11-vuotias Murat IV. Vaikka aluksi varsinaisena hallitsijana toimi hänen äitinsä Kösem Sultan, Murat osoittautui aikanaan naisten sultanaatiksi kutsutun ajan voimakkaimmaksi ja itsevaltaisimmaksi hallitsijaksi.1623    Turkin-Persian sota alkoi. Sota kesti vuoteen 1639.1638  joulukuu  Osmanit valtasivat Turkin-Persian sodan alussa menettämänsä Bagdadin takaisin.1639  17. toukokuuta  Zuhabin rauha päätti Turkin-Persian sodan. Irak siirtyi osmanien haltuun.1651  2. syyskuuta  Naisten sultanaattina tunnettu ajanjakso alkoi olla ohi, kun Turhan Sultan murhautti valtakuntaa käytännössä hallinneen sulttaaninäiti Kösem Sultanin ja luopui myöhemmin kaikesta henkilökohtaisesta vallastaan suurvisiiri Köprülü Mehmed paššan hyväksi.  1683  11. syyskuuta  Wienin taistelu päättyi Osmanien tappioon. 1686   Osmanit vetäytyivät Unkarista. 1687   Mehmed IV kuoli. Hänen nuorempi veljensä Suleiman II kruunattiin sulttaaniksi. 1699   Pyhä liiga voitti suuren Turkin sodan. Osmanit luovuttivat Unkarin Itävallalle Karlowitzin rauhassa.

 1700-luku 

 Vuosi Päivämäärä Tapahtuma1715 Morea vallattiin takaisin Osmaneille. 1718  Passarowitzin rauha 1718   Tulppaaniaikakausi alkoi (vuoteen 1730).1729   Ibrahim Muteferrika esitteli ensimmäisen painokoneen Turkissa.1730  9. maaliskuuta  Tahmasp II:n hallitsema Persia aloitti Turkin–Persian sodan (1730–1736) osmaneja vastaan.1730  28. syyskuuta – 25. marraskuutaPatrona Halilin kapina. Tulppaaniaikakausi päättyi. Sulttaani Ahmed III syrjäytettiin. 1735  toukokuu Venäjä julisti sodan Osmanien valtakunnalle. Persia rikkoi osmanien kanssa sopimansa välirauhan ja liittyi sotaan Venäjän liittolaisena.  1736  17. lokakuuta Konstantinopolin rauha päätti Turkin–Persian sodan. Persia sai aiemmin menettämiä alueitaan takaisin. 1737  14. heinäkuuta Venäjän voittojen innoittama Itävalta julisti sodan osmaneja vastaan. 1739  21. elokuuta Belgradin rauha päätti Itävallan–Turkin sodan (1737–1739). 1739  3. lokakuuta Nissan rauha päätti Venäjän–Turkin sodan (1735–1739). 1774  Kutšuk Kainardžin rauha päätti Venäjän–Turkin sodan (1768–1774).1791 4. elokuuta Sistovan rauha päätti viimeisen Itävallan–Turkin sodan (1788–1791).17929. tammikuuta Jassyn rauha päätti Venäjän–Turkin sodan (1787–1792) Mustallamerellä.

 1800-luku 

Vuosi  Päiväys Tapahtuma 1804  14. helmikuuta Serbien ensimmäinen kansannousu 1807  toukokuu  Janitsaarit nousivat kapinaan Kabakçı Mustafan johtamina: uudistusmielinen sulttaani Selim III syrjäytettiin. 1808  21. huhtikuuta Alemdar Mustafa pašša tukahdutti Kabakçı Mustafan kapinan. Selim III surmattiin ja Mahmud II:sta tuli uusi sulttaani. 1813  23. huhtikuuta  Serbien toinen kansannousu 1821  Kreikan vapaussota alkoi.1826  15. kesäkuuta  Auspiciouksen välikohtaus; vuosisatoja vanhat janitsaarijoukot lakkautettiin niiden kapinan jälkeen Mahmud II:n määräyksellä.   1830   Ranska valloitti Algerian. 1832  21. heinäkuuta Kreikan vapaussota päättyi. Kreikasta tuli itsenäinen. 1831–1833  Egyptin-Ottomaanien sota.1839 Tanzimat-aikakausi 1853  4.lokakuuta Krimin sota Venäjän kanssa alkoi täydessä laajuudessa, kun Britannia, Ranska ja Sardinia liittyivät Ottomaanien puolelle. 1860  21.lokakuuta  Agah Efendin julkaisema ensimmäinen turkinkielinen sanomalehti. 1862  5. helmikuuta  Yhdistynyt Romanian autonominen valtio perustettiin 1876  23. joulukuuta  Konstantinopolin konferenssi (1876–1877) alkoi, ja se lopetti Tanzimat-uudistukset sen jälkeen, kun valtakunta julistettiin konkurssiin. 1877  24. huhtikuuta Turkin-Venäjän sota (1877–1878)  1878  3. maaliskuuta  Venäjän ja Turkin sota (1877–1878) päättyi: San Stefanon rauhassa tunnustettiin Romanian ja Serbian itsenäisyys sekä autonomisen Bulgarian ruhtinaskunnan perustaminen Ottomaanivaltakunnan protektoraatiksi. Itävalta-Unkari miehitti Bosnian. 4. kesäkuuta  Britannia miehitti Kyproksen. 1881   Tunisiasta tuli Ranskan siirtomaa. 1882  Egyptistä tuli Britannian protektoraatti. 1885  6. syyskuuta  Itä-Rumelian maakunta siirtyi Bulgarian alaisuuteen.

 1900-luku 
 Vuosi  Päivämäärä  Tapahtuma 1908  3. heinäkuuta  Toinen perustuslaillinen kausi  (nuorturkkilaisten vallankumous). 5. lokakuuta  Bulgaria saavutti täyden itsenäisyyden. 7. lokakuuta  Itävalta-Unkari liitti Bosnian alueisiinsa pelkällä julistuksella. 1912  Italian–Turkin sota. Italian kuningaskunta voitti Osmanien valtakunnan helposti lyhyessä sodassa, jonka seurauksena Italia sai Libyan. Samalla päättyi 340 vuotta kestänyt osmanien valtakausi Afrikassa. 28. marraskuuta  Ensimmäinen Balkanin sota: Albania julistautui itsenäiseksi. 1913  17. toukokuuta  Ensimmäinen Balkanin sota: Osmanit pyyhkäistiin pois Euroopasta lähes kokonaan, turkkilaisille jäi vain Istanbul ja pieni kaista sen puolustamiseksi. 1914  2. elokuuta  Osmanien valtakunta liittyi mukaan ensimmäiseen maailmansotaan Keskusvaltojen puolelle. Kypros liitettiin välittömästi Britanniaan. 1914-1920   Diktatorisesti valtaa pitäneen kolmen nuorturkkilaisen paššan määräyksestä alkoi assyrialaisten kansanmurha, jossa kuoli assyrialaisten omien arvioiden mukaan 750 000 assyrialaista. 1915  24. huhtikuuta  Diktatorisesti valtaa pitäneen kolmen nuorturkkilaisen paššan määräyksestä alkoi Armenian kansanmurha, jossa kuoli satojatuhansia, jopa yli miljoona armenialaista.   1922  1. marraskuuta  Mehmed VI, Osmanien valtakunnan viimeinen valtaa pitänyt sulttaani luopui kruunusta ja pakeni maasta. Sulttaanin virka lakkautettiin.  1923  24. heinäkuuta  Turkin itsenäisyyssodan päättänyt Lausannen sopimus allekirjoitettiin. Rauha määritteli uuden Turkin valtion ja Kreikan rajat.  1923  29. lokakuuta  Turkin valtio julistettiin virallisesti syntyneeksi uudessa pääkaupungissa Ankarassa. Kemal Atatürkista tuli sen ensimmäinen presidentti. Seuraavina vuosina Turkki luopui suuresta osasta Osmanien valtakunnan aikaisista viroista, laeista ja käytännöistä. Monet osmanien ajalle tyypillisten tunnusten, kuten fetsien, käyttö kiellettiin. Kolmella mantereella alueita hallinneen suurvallan aikakausi oli lopullisesti ohi.

Katso myös
Luettelo osmanien sulttaaneista
Luettelo Osmanien valtakunnan suurvisiireistä

 Lähteet  

Luokka:Aikajanat
aikajana