Strykniinipähkinäkasvit

Strykniinipähkinäkasvit (Loganiaceae) on runsaat 400 lajia käsittävä kasviheimo koppisiemenisten Gentianales-lahkossa.

 Tuntomerkit 
Strykniinipähkinäkasveihin kuuluu yksivuotisia ruohoja, pensaita ja liaaneja, joiden aineenvaihduntatuotteita ovat eräät alkaloidit. Lehdissä on joskus tuppimainen korvake, ja lehdet ovat tavallisesti sulka-, harvoin kourasuoniset. Kukat ovat neli- tai viisilukuisia. Verhiö on toisinaan tyvestään yhteen kasvanut ja usein suustaan karvainen. Kukassa ei ole mesiäistä, tai se on heikosti kehittynyt tai sikiäimen seinämässä on mesirauhasia. Sikiäin on usein osittain kehänalainen ja osittain erilehtinen eli apokarppinen; kussakin emilehdessä on tavallisesti paljon siemenaiheita. Vartalo voi olla haarainen, ja luotti on pallomainen, nuijamainen, kaksiliuskainen tai pistemäinen. Hedelmä on tuppilo, rakokota, luumarja tai marja.Stevens 2001–, Viittaus 13.1.2015.

 Levinneisyys 
Heimo on levinnyt kaikkialle tropiikkiin keskittyen kuitenkin Australiaan ja Uuteen-Kaledoniaan.http://www.mobot.org/mobot/research/apweb/maps/loganiaceaemap.gif

 Luokittelu 
Strykniinipähkinäkasveja on 420 lajia 13 suvussa, joista runsaslajisimmat ovat strykniinipähkinät (Strychnos, 190 lajia), Mitrasacme ja Geniostoma (kummassakin 55 lajia). Läheisin sukulaisheimo on Gelsemiaceae.

 Suvut 
Heimon suvut:List of Genera in Loganiaceae.
 Antonia Pohl
 Bonyunia M.R.Schomb. ex Progel
 Gardneria Wall.
 Geniostoma J.R.Forst. & G.Forst.
 Logania R.Br.
 Mitrasacme Labill.
 Mitreola L.
 Neuburgia Blume
 Norrisia Gardner
 Pseudospigelia Klett
 Spigelia L. – puuntojuuret
 Strychnos L. – strykniinipähkinät
 Usteria Willd.

 Käyttö 
Monet strykniinipähkinäkasvilajit ovat erittäin myrkyllisiä sisältämiensä alkaloidien vuoksi ja aiheuttavat jopa kuolemaan johtavia kouristuksia. Kasveissa voi olla myös glykosideja. Kasveja onkin käytetty nuolimyrkkyjen valmistukseen, tuomiomyrkkyinä, mutta myös rohdoksina (mm. puuntojuuret). Niillä on käyttöä myös lääkkeinä.Kasvien maailma 5: 1854

 Kuvia 

 Lähteet 
 Kasvien maailma. Otavan iso kasvitietosanakirja. Osa 5. – Helsinki, Otava, 1981. 
 Stevens, P. F. (2001–). Angiosperm Phylogeny Website. Version 12, July 2012 [and more or less continuously updated since]. http://www.mobot.org/MOBOT/research/APweb/.

 Viitteet 

*
Luokka:Kasviheimot