Lönnrotin petäjä

Lönnrotin petäjä eli Kainulaisen suvun uhrimänty on Kesälahdella Hummovaaran kylässä sijaitseva mänty. Ensimmäisellä runonkeruumatkallaan ollut Elias Lönnrot taltioi puun juurella kesäkuussa 1823 Juhana Kainulaisen lausumia runoja, kansanuskomuksia ja loitsuja. Lönnrot merkitsi Kainulaiselta muistiin kahden päivän aikana yhteensä 2 551 säettä ja 59 erillistä runoa, joista suurin osa oli loitsuja. Nämä runot muodostivat merkittävän osan Lönnrotin vuonna 1833 julkaisemasta runoelmasta Runokokous Väinämöisestä eli niin sanotusta Alku-Kalevalasta. Niihin kuului muun muassa Sampo-runoja ja Lemminkäisen virsi.

Petäjä sijaitsi Kainulaisen kotitalon Kainulan pihapiirissä, ja nykyään puu on nähtävyys. Paikalla on myös talonpohja ja kellarikuoppa. Petäjästä tuli Kainulaisen suvun uhripuu. Metsästäjänä tunnettu Juhana Kainulainen vei kaatamiensa karhujen pääluun mäntyyn loitsuja lukien.

Lönnrotin petäjästä puoli kilometriä itään sijaitsee Pirunpöytänä tunnettu kuppikivi, joka on aikoinaan toiminut Kainulaisen suvun uhrikivenä. Lönnrotin petäjän vieressä sijaitsee vuonna 1989 valmistunut karjalaistyylinen hirsirakennus Juhanantupa, jossa on esillä muun muassa puuveistoksia.

 Lähteet 
 Hummovaara - Historiaa  Hummovaaran kotisivut. Hummovaaran kyläyhdistys ry.
 Isien ”pyhä perintö”: Juhana Kainulainen  Kalevalan kulttuurihistoria. 2008. Kalevalaseura.
 Ritva Kovalainen, Sanni Seppo: Tietoja pyhistä puista  Puiden kansa. 2014.

 Viitteet 

 Aiheesta muualla 
 Lönnrotin petäjä Kesälahden Humuvaaralla, Suomen Kuvalehti, 25.08.1923, nro 34, s. 16, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

Luokka:Suomen puuyksilöt
Luokka:Kesälahti
Luokka:Kiteen luonto
Luokka:Suomen luonnonmuistomerkit
Luokka:Pohjois-Karjalan historia
Luokka:Elias Lönnrot
Luokka:Mänty-yksilöt