Tinanvalanta

Tinanvalanta eli molybdomantia on muinainen ennustuskeino, jota nykyään harrastetaan pääasiassa leikkimielellä uudenvuodenaattona. Nimestä huolimatta valettu metalli on yleensä jotain seosta, kuten tinaa, lyijyä ja antimonia. Tinan tai lyijyn valaminen ennustuskeinona oli tunnettu jo muinaisessa Roomassa.

Tinanvalannan toinen nimitys molybdomantia tulee kreikan kielen sanoista μόλυβδος (mólybdos) ’lyijy’ ja μαντεία (manteia) ’ennustaminen’. Vanhastaan valettava metalli on voinut olla esimerkiksi 95 prosenttisesti lyijyä. Sittemmin on esimerkiksi Suomessa siirrytty turvallisuussyistä lyijyttömiin tinoihin. Uusi lyijytön uudenvuodentina sisältää esimerkiksi 97 prosenttia tinaa ja 3 prosenttia antimonia.

Nykyään tinanvalanta on uudenvuoden perinteenä ainakin Itävallassa, Bosnia ja Hertsegovinassa, Bulgariassa, Saksassa, Suomessa, Virossa, Latviassa, Sveitsissä, Tšekissä ja Turkissa. 

 Menetelmä 
Valettava metalli sulatetaan ensin isossa lusikassa tai kauhassa ja kaadetaan sitten kylmään veteen. Jähmettyessään metalli saa mielikuvituksellisia muotoja. Kovettuneesta metallista voidaan lukea ennustuksia. Sen muotoja voi tulkita kuvaannollisesti: kuplinut metalli viittaa rahaan, hauras rakenne epäonneen ja laivan muoto matkustamiseen.

 Perinne Suomessa 
Suomessa myydään ennen vuodenvaihetta hevosenkengän muotoisia lyijy- ja tinaseoksia. 41 kg painavan maailman suurimman uudenvuodentinan valoi Loviisan Valko VPK 31. joulukuuta 2009.Video valamisesta YouTubessa

Lyijypitoisten uudenvuodentinojen myynti on ollut Suomessa kiellettyä maaliskuusta 2018 lähtien terveys- ja ympäristösyistä. Turvallisuus- ja kemikaalivirasto suosittelee tilalle esimerkiksi sokeria ja mehiläisvahaa. Lyijyttömien tinojen myynti on edelleen sallittua.

 Lähteet 



 Viitteet 

Luokka:Uudenvuodenjuhlat
Luokka:Suomalaiset perinteet
Luokka:Metallurgia
Luokka:Ennustaminen
Luokka:Tina