Bignoniakasvit

Bignoniakasvit (Bignoniaceae) on Lamiales-lahkoon kuuluva kasviheimo. Siihen kuuluu noin 120 sukua ja 650–750 lajia, jotka ovat puita, pensaita tai köynnöksiä. Useilla lajeilla kukat ovat isoja ja kirkasvärisiä. Bignoniakasveja tavataan päiväntasaajan eteläpuolella tropiikissa ja subtropiikissa. Useat heimon lajit ovat tunnettuja koristekasveina, kuten trumpettiköynnökset (Campsis), trumpettipuut (Catalpa), makkarapuu (Kigelia africana) ja aurinkosoihtupuu (Handroanthus chrysotrichus).

 Tuntomerkit 
Bignoniakasvit ovat puuvartiskasveja, puita tai pensaita, joiden sekundaarinen aineenvaihdunta tuottaa iridoideja. Varsissa on korkkihuokosia (lentisellejä). Lehdet ovat tavallisesti vastakkaisia, kahteen kertaan lehdykkäisiä ja lehdykät tavallisesti ehytlaitaisia: Amerikan köynnöksillä ja liaaneilla on usein lehtimuutunnaisina syntyneitä kärhiä, muutoin lehdet ovat pääteparisia. Lehdissä ja varsinivelissä on usein mesirauhasia. Kukinto koostuu viuhkomaisista yksiköistä. Kukat ovat kookkaita ja vastakohtaisia, verhiössä on usein mesiäisiä ja heteenponsien teekat ovat päittäisiä tai nuolimaisia. Vanhan maailman lajeilla verhiö on usein suojuslehtimäinen. Sikiäimenkin pinnalla on usein mesirauhasia, ja sen kussakin lokerossa siemenaiheet ovat kahdessa ryhmässä. Luottiliuskat ovat leveitä ja sensitiivisiä. Hedelmän päällysketossa (epidermissä) on usein mesiäisiä; siivellisiä siemeniä on paljon, ja ne ovat suhteellisen isoja.Stevens 2001–, viittaus 20.1.2015.

 Levinneisyys 
Bignoniakasvit ovat pääasiassa tropiikin kasveja; niitä on varsinkin Etelä-Amerikassa.http://www.mobot.org/mobot/research/apweb/maps/bignoniaceaemap.gif

 Luokittelu 
Bignoniakasvien 800 lajia ja 110 sukua jaetaan kahdeksaan tribukseen:
 1. Jacarandeae Seeman. Yksi tai mahdollisesti kaksi sukua, joissa yhteensä 55 lajia trooppisessa Amerikassa. Jakarandoja (Jacaranda) on ainakin 50 lajia.
 2. Tourrettieae G. Don. Kasvit ovat kärhellisiä köynnöksiä ja kasvavat Etelä-Amerikan Andeilta Meksikoon saakka pohjoisessa. Sukuja kaksi, lajeja kuusi.
 3. Tecomeae Endlicher. Sukuja 12, lajeja 55 heimon koko levinneisyysalueella.
 4. Bignonieae Dumortier. Liaaneja, jotka kiipeilevät kärhillä, jotka ovat lehtimuutunnaisia. Sukuja 21, lajeja 393 Amerikassa, enimmäkseen tropiikissa. Runsaslajisimmat suvut ovat Adenocalymma (82 lajia), Fridericia (67 lajia), Amphilophium (45 lajia) ja Anemopaegma (47 lajia).
 5. Catalpeae Meisner. Kasvien lehdet ovat yksinkertaisia. Sukuja kaksi tai kolme, lajeja 11 Pohjois-Amerikassa, Isoilla Antilleilla ja Itä-Aasiassa.
 6. Oroxyleae A. H. Gentry. Sukuja neljä, lajeja kuusi Etelä-Aasiassa.
 7. Crescentieae G. Don. Sukuja 12, lajeja 147 Keski- ja Etelä-Amerikassa sekä Isoilla Antilleilla. Suurin suku on soihtupuut (Tabebuia), jossa on 70 lajia. 
 8. Coleae Bojer. Kukat lepakkopölytteisiä ja kasvin runkoon puhkeavia (kauliflorisia). Neljä sukua ja 60 lajia Madagaskarissa ja lähisaarilla.

 Suvut 
Suvut:List of Genera in Bignoniaceae. (suomenkieliset nimet:Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Bignoniakasvit (Bignoniaceae)Suomen Lajitietokeskus: Bignoniaceae Viitattu 10.3.2021.)
 Adenocalymma Mart. ex Meisn.
 Amphilophium Kunth
 Amphitecna Miers
 Anemopaegma Mart. ex Meisn.
 Argylia D.Don
 Arrabidaea DC. – arrabit = Fridericia Mart.
 Astianthus D.Don
 Bignonia L. – bignoniat
 Callichlamys Miq.
 Campsidium Seem.
 Campsis Lour. – trumpettiköynnökset
 Catalpa Scop. – trumpettipuut
 Catophractes D.Don – kastanjettipensaat
 Ceratophytum Pittier
 Chilopsis D.Don
 Clytostoma Bureau – kirjotrumpetit → Bignonia
 Colea Bojer ex Meisn.
 Crescentia L. – kalebassipuut
 Cuspidaria DC.
 Cybistax Mart. ex Meisn.
 Cydista Miers
 Delostoma D.Don
 Deplanchea Vieill.
 Digomphia Bentham
 Dinklageodoxa Heine & Sandwith
 Distictis Mart. ex Meisn. – veritrumpetit
 Dolichandra Cham.
 Dolichandrone (Fenzl) Seem.
 Eccremocarpus Ruiz & Pav. – koruköynnökset
 Ekmanianthe Urb.
 Fernandoa Welw. ex Seem.
 Fridericia Mart.
 Godmania Hemsl.
 Handroanthus Mattos – lieskapuutPlants of the World Online: Handroanthus Mattos  Viitattu 10.3.2021.
 Heterophragma DC.
 Hieris Steenis
 Incarvillea Juss. – inkarvilleat eli lähetyssaarnaajankukat
 Jacaranda Juss. – jakarandat
 Kigelia DC. – makkarapuut
 Lamiodendron Steenis
 Lundia DC.
 Macfadyena A.DC. – kissantrumpetit = Dolichandra Cham.
 Macranthisiphon Bureau ex K.Schum.
 Manaosella J.C.Gomes
 Mansoa DC.
 Markhamia Seem. ex Baill. – putkitrumpetit eli markhamiat
 Martinella Baill.
 Mayodendron Kurz
 Millingtonia L.f. – tuoksutrumpetit
 Mussatia Bureau ex Baill.
 Neojobertia Baill.
 Neosepicaea Diels
 Neotuerckheimia Donn.Smith
 Newbouldia Seem. ex Bureau
 Nyctocalos Teijsm. & Binn.
 Ophiocolea H.Perrier
 Oroxylum Vent.
 Pachyptera DC. ex Meisn.
 Pajanelia DC.
 Pandorea Spach – neidontrumpetit eli köynnöstrumpetit
 Paragonia Bureau
 Paratecoma Kuhlm.
 Parmentiera DC.
 Pauldopia Steenis
 Perianthomega Bureau ex Baill.
 Perichlaena Baill.
 Phryganocydia Bureau
 Phyllarthron DC.
 Phylloctenium Baill.
 Pleonotoma Miers
 Podranea Sprague – trumpettiliaanit
 Potamoganos Sandwith
 Pyrostegia C.Presl – tulitrumpetit
 Radermachera Zoll. & Moritzi – hellepuut
 Rhigozum Burch.
 Rhodocolea Baill.
 Roentgenia Urb.
 Romeroa Dugand
 Roseodendron Miranda
 Santisukia Brummitt
 Saritaea Dugand – hehkutrumpetit → Bignonia
 Sparattosperma Mart. ex Meisn.
 Spathodea P.Beauv. – tulppaanitrumpetit
 Sphingiphila A.H.Gentry
 Spirotecoma (Baill.) Dalla Torre & Harms
 Stereospermum Cham.
 Stizophyllum Miers
 Tabebuia Gomes ex DC. – soihtupuut
 Tanaecium Sw.
 Tecoma Juss.  – tekomat
 Tecomanthe Baill.
 Tecomaria Spach – tulipiiput
 Tecomella Seem.
 Tourrettia Foug.
 Tynanthus Miers
 Xylophragma Sprague
 Zeyheria Mart.

 Kuvia 

 Lähteet 
 Stevens, P. F. (2001 onwards). Angiosperm Phylogeny Website. Version 12, July 2012 [and more or less continuously updated since]. http://www.mobot.org/MOBOT/research/APweb/.

 Viitteet 

 Aiheesta muualla 
 ITIS: Bignoniaceae 
 Flora of China: Bignoniaceae 
 http://www.britannica.com/EBchecked/topic/65081/Bignoniaceae 
 http://www.botany.hawaii.edu/faculty/carr/bignoni.htm 

*
Luokka:Kasviheimot