Turun linnan kirkko

Turun linnan kirkko on Juhana Herttuan aikaiseen Turun linnan eteläsiiven pitosaliin sisustettu luterilainen kirkko. Kirkko vihittiin käyttöön vuonna 1706. Sitä hallinnoi Turun museokeskus, joka vuokraa sitä kirkollisiin toimituksiin, konsertteihin ja muihin tapahtumiin. Kirkkoon mahtuu 240 henkilöä.

Linnan kirkkoa käytetään erityisesti vihki- ja kastekirkkona. Turun ja Kaarinan seurakuntayhtymä järjestää siellä myös jumalanpalveluksia, esimerkiksi jouluaamuna.

Linnan kirkossa on mekaaniset Marcussen & Sønin 18-äänikertaiset urut vuodelta 1964.

 Historia 
Kerros, jossa kirkko sijaitsee rakennettiin 1550-luvulla Juhana Herttuan tarpeita varten. Tilaa kutsuttiin Suureksi saliksi ja herttuan aikana sitä käytettiin pitosalina. Muiden herttuallisten edustustilojen tapaan Suuri sali oli valoisa, ikkunoita on molemmilla pitkillä sivuilla ja päädyssä. Päälinnassa oli tulipalo vuonna 1614 ja sen jäljiltä vain linnan vesikatot ja välipohjat uusittiin. Kun Sturen kirkko ei enää kokonsa puolesta riittänyt seurakunnan tarpeisiin, tehtiin entiseen pitosaliin uusi kirkko, joka vihittiin käyttöön vuonna 1706. Kirkon sisustukseen lisättiin kuninkaalliset aitiot vuonna 1775, koska Kustaa III ja Sofia Magdalena olivat tulossa vierailulle linnaan. Kirkko tuhoutui täydellisesti jatkosodan pommituksen aiheuttamassa tulipalossa 1941 ja on rekonstruoitu paloa edeltäneeseen 1700-luvun asuun. Ainoana esineenä palosta säilyi nykyään sakariston oven pielessä oleva rippikello, jolla pappi kutsui seurakuntaa ehtoollisen viettoon. Kirkon entisöinti pommituksen jäljiltä valmistui vuonna 1961. Sen vihki samana vuonna uudelleen käyttöön arkkipiispa Ilmari Salomies.

Linnan kirkko on linnan kolmesta kirkollisesta tilasta ainoa uskonpuhdistuksen jälkeen valmistunut. Kirkko kunnostettiin vuosina 1990–1992.

 Katso myös 
 Turun linnan katoliset kappelit

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

Luokka:Turun kirkkorakennukset
Luokka:Suomen kivikirkot
Luokka:Turun suojellut rakennukset