Reaktion kertaluku

Kemiallisessa kinetiikassa reaktion kertaluku kuvaa kemiallisen reaktion reaktionopeuden riippuvuutta lähtöaineiden alkukonsentraatioista. Kertaluku saadaan kaavasta

r on reaktionopeus, jonka yksikkö on usein molaarisuutta per sekunti eli M/s.
k on reaktionopeusvakio, jonka yksikkö riippuu reaktion kertaluokasta. k saadaan Arrheniuksen yhtälöllä. k pätee vain tietylle reaktiolle tietyssä lämpötilassa, mutta muutkin tekijät voivat vaikuttaa.
[A] on lähtöaineen A pitoisuus molaarisuutena M. [B] on B:n pitoisuus jne.
a on A:n kertaluku. b on B:n kertaluku jne.
Koko reaktion kertaluku on eksponenttien summa a+b+c... Summa on usein positiivinen kokonaisluku, mutta voi olla nolla, negatiivinen tai murtoluku. Summan ollessa 1, reaktion sanotaan olevan 1. kertaluvun reaktio. Nolla-kertaluku tarkoittaa etteivät lähtöainepitoisuudet vaikuta reaktionopeuteen, positiivinen arvo että pitoisuuksien lisäys nopeuttaa reaktiota, ja negatiivinen arvo että pitoisuuksien lisäys hidastaa reaktiota.

Jos yksivaiheisen reaktion koko reaktioyhtälö on
A + 2 B → tuotteet
on reaktionopeus

Kertaluku on eksponenttien summa eli 1+2 = 3. Reaktio on siis 3. kertaluvun reaktio. Tuotteiden lukumäärällä tai laadulla ei ole tässä esimerkissä mitään merkitystä.

Kertaluku voidaan määrittää luotettavasti vain edeltävän esimerkin kaltaisille alkeisreaktioille ja vaiheittaisten reaktioiden kertaluku on perättäisten alkeisreaktioiden kertalukujen summa. Reaktioiden kertaluvut voidaan määrittää vain kokeellisesti.

Reaktionopeusvakion k yksikkö
Reaktionopeusvakion yksikkö on kertaluvun
0. reaktioissa M/s eli M s-1
1. reaktioissa 1/s eli s-1
2. reaktioissa 1/(MS) eli M-1 s-1
n reaktioissa 

0. kertaluvun reaktio
0. kertaluvun reaktion reaktionopeus on

Reaktionopeus on vakio eli lähtöaineen tai -aineiden pitoisuus ei vaikuta nopeuteen. Tilanne on usein tämä muun muassa entsyymien kohdalla, joilla on liuoksessaan lähtöainetta (substraattia) paljon enemmän kuin itse entsyymiä. Tällöin entsyymi toimii maksimi- ja vakionopeudella.  Sama tilanne voi olla muun muassa myös jonkin metallin pintakatalyysissä jos lähtöainetta on paljon – lähtöaine kyllästää katalyytin rajallisen pinta-alan, jolloin lähtöaineen lisääminen ei enää nopeuta reaktiota.

1. kertaluvun reaktio
1. kertaluvun reaktion reaktionopeus on

Lähtöaineen A pitoisuus vaikuttaa reaktionopeuteen. Reaktio voi olla esimerkiksi molekyylin sisäinen reaktio, radioaktiivisen isotoopin puoliintuminen jne.

2. kertaluvun reaktio
2. kertaluvun reaktion reaktionopeus voi lähtöaineiden lukumäärästä riippuen olla
   tai    
A ja B tai kaksi A:ta reagoi keskenään ja näiden pitoisuudet vaikuttavat reaktionopeuteen. 2. kertaluvun reaktioissa lähtöainemolekyylit törmäävät toisiinsa sopivissa kulmissa ja sopivilla nopeuksilla reagoiden tuotteiksi.

3. kertaluvun reaktio
3. kertaluvun reaktion reaktionopeus voi lähtöaineiden lukumäärästä riippuen olla
,        tai    

Lähtöaineiden A, B ja/tai C pitoisuudet vaikuttavat reaktionopeuteen. Näissä reaktioissa on harvoin kyse reaktioista, jossa 3 molekyyliä törmää toisiinsa yhtäaikaisesti sopivin nopeuksin ja törmäyskulmin, sillä tällainen tapahtuma epätodennäköinen. 3. kertaluokan reaktiot tapahtuvat siksi usein perättäisinä alkeisreaktioina (katso esimerkki).

Esimerkkejä
Perättäiset alkeisreaktiot
Alla on esimerkki kolmivaiheisesta asetamidin aminoryhmän hydrolyysistä emäksellä (OH-), joista vaihe 3 on 3. kertaluvun reaktio
HO- + CH3-CO-NH2 ⇌ CH3-(CO-)OH-NH2
HO- + CH3-(CO-)OH-NH2 ⇌ CH3-CO22--NH2 + H2O
CH3-CO22--NH2 → CH3-CO2 + H2N-
Symboleina nämä alkeisreaktiot ovat
HO- + asetamidi ⇌ monoanioni
HO- + monoanioni ⇌ dianioni + H2O
dianioni → karboksylaatti + H2N-
Reaktioiden 1 ja 2 tasapainovakiot ovat K1 ja K2 vastaavasti. Reaktiot tapahtuvat vesiliuoksessa. Siksi vesimäärän kasvu reaktiossa 2 ole merkittävää suhteessa koko reaktioliuoksen vesimäärään. Vesipitoisuuden voidaan olettaa olevan muuttumaton ja vaikuttamatta reaktion 2 reaktiotasapainoon. Eli [H2O] voidaan jättää pois reaktion 2 tasapainoyhtälöstä.
    eli    
    eli    
Reaktio 3 yksivaiheinen, joten sen nopeus on

Kaikki reaktioiden 1 ja 2 pitoisuudet kuitenkin vaikuttavat dianionipitoisuuteen

Reaktion 3 reaktionopeusvakio k3 voidaan sijoittaa edelliseen yhtälöön. k3 on

Lopullinen yhtälö on

Eksponenttien summa on 2+1 = 3, eli koko reaktio 3 on 3. kertaluvun reaktio.

Koemääritys
Reaktio on
NO(g) + O3(g) → NO2(g) + O2(g)

Reaktion mittausarvot 25 °C lämpötilassa ja vakiopaineessa ovat
+KoePitoisuusReaktionopeus[NO]
(M)[O3]
(M)Δ[NO2]/[Δt]
(M/s)11*10-63*10-66.6*10-521*10-66*10-61.32*10-431*10-69*10-61.98*10-442*10-69*10-63.96*10-453*10-69*10-65.94*10-4
Lähtöaineita on kaksi – reaktionopeuden täytyy olla muotoa

Reaktion kertaluokka ja reaktionopeusvakiot voidaan selvittää edeltävien tietojen avulla. Kokeen 3 ja 4 välillä [NO] kaksinkertaistuu ja reaktionopeus kaksinkertaistuu. Kokeen 3 ja 5 välillä [NO] kolminkertaistuu ja reaktionopeus kolminkertaistuu. a on siis 1. Verrattaessa samoin kokeita 1 ja 2, sitten kokeita 1 ja 3, nähdään, että b on 1. a+b = 1+1 = 2, eli reaktion kertaluokka on 2. Reaktio on 2. kertaluokan reaktio.
    eli    
Reaktionopeusvakio k saadaan uudelleenjärjestämällä edeltävä yhtälö ja sijoittamalla siihen vaikkapa kokeen 1 mittausarvot, eli

Katso myös
Michaelis–Menten-kinetiikka
Aktivoitumisenergia

Lähteet

Luokka:Kemiallinen kinetiikka
Luokka:Kemialliset reaktiot