Tiistenjoen Osuuspankki

Tiistenjoen Osuuspankki oli POP Pankki -ryhmään kuulunut pankki. Tiistenjoen kylässä Lapualla toimineen pankin toiminta jatkui sata vuotta. Tiistenjoen Osuuspankki oli Kaupparekisterissä 27.4.1905–1.10.2020. Tiistenjoen Osuuspankki sulautui kahden muun osuuspankin kanssa Pohjanmaan Osuuspankkiin 1.10.2020.

 Historia 
Osuuskassan perustamisessa 1905 kiehtoi sen modernius. Säästöpankkeja ja liikepankkeja oli ollut jo pitkään, ja ajatus omissa käsissä olevasta pankista kiinnosti osaa tiistenjokelaisista.SParpola 2004, s. 12, Sitaatti: "Osuuskassa-asiassa kuulijoihin vetosi myös sen modernius. Liikepankit ja säästöpankit olivat jo keksintöinä vanhoja ja keskittyivät kumpikin Tiistenjoen maatalouden kannalta vääriin asioihin, säästämiseen tai teollisuuden rahoittamiseen."
Ensi alkuun pankki toimi 1918–1937 samassa talossa, jossa toimi myös osuusmeijeriParpola 2004, s. 10 Sitaatti: "Vanha osuusmeijerin talo, jossa meijerin lisäksi toimi myös Tiistenjoen Osuuskassa vuosina 1918–1937. Tiistenjoen Osuuspankki.".

Pankkitoiminnassa ilmeni myös puutteita. 1910 Yrjö Arvola havaitsi kassatarkastuksissa puutteita. Muun muassa lainojen takaisinmaksuajat olivat hänen mukaansa epämääräiset.Parpola 2004, s. 22 Sitaatti: "Tutustuessaan Tiistenjoen Osuuskassaan keväällä 1910 tarkastaja Yrjö Arvola kiinnitti huomiota lukuisiin puutteisiin kassan hoitotasossa: Velkakirjoissa ei ollut lainanottajan nimikirjoituksia, velkasummia oli kirjanpitoon jälkikäteen muutettu, lainojen takaisinmaksuajat olivat epämääräiset, eikä lainalla rahoitettuun työhön käytettyä aikaa ollut kirjattu ylös lainkaan.”

Osuuspankki muutti uuteen toimitilaan 12.2.1956.Parpola 2004, s. 65 Sitaatti: "Talo otettiin juhlallisesti käyttöön helmikuun 12. päivänä 1956. Samalla vietettiin myös kassan 50-vuotisjuhlia, jotka olivat myöhästyneet talon rakentamisen takia reilulla vuodella."

1950-luku oli pankille suurta kasvun aikaaParpola 2004, s. 68 Sitaatti: "1950-luvun loppu oli kuumeisen kasvun aikaa. – – Osuuskassan kannalta tilanne oli mairitteleva. Kassa oli kohonnut Tiistenjoen suurimmaksi rahalaitokseksi ja suurin osa rahan kysynnästä kohdistui sinne.”, mutta niin myös kilpailijoille. Varteenotettavin kilpailija oli Säästöpankin Tiistenjoen konttori, mutta myöhemmin Postisäästöpankin konttoriverkoston laajetessa siitäkin tuli suuri kilpailijaParpola 2004, s. 84, Sitaatti: "Pankkikilpailun koveneminen oli saanut alkunsa siitä, että postisäästöpankki eli postipankki oli laajentanut toimintaansa Tiistenjoella 1960-luvun alussa. Tuolloin postipankin palvelut olivat tulleet kaikkiin Tiistenjoen talousalueella toimiviin postikonttoreihin, joita oli Lakaluomalla, Ylikylässä, Torpparinmäellä ja Paavolassa yhteensä neljä.".

1980-luvulla pankki oli konservatiivinen lainojen myöntämisessä.Parpola 2004, s. 100, Sitaatti: ”Tiistenjoen Osuuspankin maltillinen luotonanto ei johtunut vain pankin hallinnon konservatiivisuudesta, vaikka Raimo Nikkari onkin omien sanojensa mukaan »mielummin ylivarovainen kuin ottaa turhia riskejä ja hävittää kotikylän pankin». Tiistenjoella ei ollut juurikaan kysyntää, sillä paikkakunta oli vasta selviämässä edellisen investointibuumin kustannuksista.” Pankkikriisin aikana 1991 pankki velvoitettiin ostamaan Säästöpankin Tiistenjoen konttorin liiketoiminta.Parpola 2004, s. 101, Sitaatti: "Ajatus lapualaisen pankin lopullisesta katoamisesta ei tuntunut hyvältä, eikä hyvältä tuntunut myöskään Helsingin neuvottelujen lopputulos: Tiistenjoen Osuuspankki velvoitettiin ostamaan Suomen Säästöpankin Tiistenjoen konttorin liiketoiminta. Osuuspankki suhtautui kauppaan vastentahtoisesti, sillä pankissa tiedettiin, että asiakkuuksia ei voi ostaa."

1990-luvulla osuuspankkien keskusjärjestö alkoi vaatia yhteisvastuuta, mikä tulkittiin tiisteläisten keskuudessa sanavallan menettämiseksi omasta toiminnastaParpola 2004, s. 102 Sitaatti: "OKL:n toimitusjohtaja Taisto Joensuu piti tilaisuudessa puheen, jossa hän käsitteli pankkikriisin aiheuttamia muutospaineita osuuspankkiryhmässä ja esitti ratkaisuna ongelmaan osuuspankkien välisen yhteisvastuun syventämistä. Tiistenjoen edustajien korvissa ehdotus särähti pahasti. Yhteisvastuun syventäminen kuulosti siltä kuin olisi "lompsansa toisen taskuun antanut", ja johtokunnan puheenjohtajaksi edellisen vuoden alussa noussut Aatos Ämmälä marssi Joensuun puheille ja sanoi, että "jos mätiä tomaatteja olisi ollut mukana, niin olisin kyllä heittänyt".. Taustalla vaikutti Lapuan säästöpankin tapahtumat. Lapuan säästöpankki yhdistettiin ensin Etelä-Pohjanmaan säästöpankkiin ja myöhemmin Suomen Säästöpankkiin (SSP), ja sen toiminta lopetettiinParpola 2004, s. 104, Sitaatti: "Lapuan Säästöpankin kohtalo oli kaikilla tiisteläisillä muistissa, mikä vaikutti osaltaan suhtautumisen jyrkkyyteen. Lapuan Säästöpankki ei ollut tehnyt tappioita, mutta sen kohtaloksi oli koitunut Etelä-Pohjanmaan Säästöpankkiin ja myöhemmin Suomen Säästöpankkiin SSP:hen liittyminen. Sanavallan menetettyään pankki ei ollut kyennyt vaikuttamaan itseään koskeviin päätöksiin, ja niin pankki oli lakkautettu.".

10.4.1997 osuuskuntakokouksessa päätettiin liittyä paikallisosuuspankkien "kapinapankkeihin". Toimitusjohtajana vuodesta 1985 toiminut Raimo Nikkari oli tyytyväinen muutokseen.Parpola 2004, s. 106, Sitaatti: "Torstaina huhtikuun kymmenentenä päivänä 1997 pidettiin Tiistenjoen Osuuspankin osuuskuntakokous, jossa oli määrä äänestää uuteen osuuspankkiryhmään liittymisestä. Kokoukseen saapui paikalle neljäkymmentä osuuspankin jäsentä. – – Raimo Nikkari sanoi luodun järjestelmän »hipovan täydellisyyttä» pankin kannalta.160"

 Liiketoiminta 
Pankilla oli jäseniä eli asiakasomistajia 779 ja asiakkaita yli 1800 (2017). Toiminnan voitto verojen jälkeen oli 155 414,39 euroa vuonna 2017.

 Katso myös 
 Osuuspankki

Lähteet

Luokka:Lapua
Luokka:POP Pankki