Lummekoisa

Lummekoisa (Elophila nymphaeata) on yleinen, vesistöjen läheisyydessä tavattava pienehkö perhoslaji.

 Koko ja ulkonäkö 
Lummekoisan siipien pohjaväri on valkoinen, mutta laajalti ruskeakehnäinen sävyn vaihdellessa kellanruskeasta tumman kahvinruskeaan. Myös kuviointi vaihtelee paljon. Etusiipien etureunassa on pari puhtaan valkoista täplää ja siiven keskiosassa pyöreähkö valkoinen laikku, jota tummanruskeat poikkiviirut rajaavat. Siiven ulkoreunassa on myös rivi epäsäännöllisiä, valkoisia laikkuja. Takasiivet ovat enimmäkseen valkoiset ja niissä on kaksi poikkiviirua, joiden välissä on kellertävä, ruskeareunainen keskitäplä ja viirujen ulkopuolelta siipi on ruskeahko. Sekä etu- että takasiivissä aivan siiven ulkoreunassa on vaalean ruskeankeltainen juova. Siipiripset ovat ruskeat. Siipiväli 22–23 mm.UK Moths Svenska fjärilar  s. 127.

Joskus voi esiintyä tummanharmaita (f. obscuralis) tai lähes mustia (f. nigra) värimuotoja.

 Levinneisyys ja lentoaika 
Lummekoisaa tavataan Pohjois-Afrikasta Euroopan poikki Keski-Aasiaan. Suomessa se esiintyy Etelä-Lapin korkeudelle saakka, pääasiassa kuitenkin Oulu-Kajaani-linjan eteläpuolella. Perhoset lentävät yhtenä sukupolvena kesäkuun lopulta elokuun lopulle huipun ollessa heinä-elokuun vaihteessa.Perhosviki 

 Elinympäristö ja elintavat 
Lummekoisa on toukan ravintokasvien vuoksi sidoksissa vesistöihin, eikä se lennä kauas elinpaikaltaan. Tyypillisiä elinympäristöjä ovat lammet, kanavat ja muut hitaasti virtaavat vesistöt sekä makeassa että murtovedessä. Perhoset lepäilevät päivisin kasveilla, mutta lähtevät häirittyinä herkästi lentoon ja lento alkaa muutenkin jo iltapäivällä jatkuen yöhön. Perhoset tulevat valolle.

Toukka elää vesikasveilla, enimmäkseen veden alla, mikä on perhosilla hyvin poikkeuksellista. Se on aluksi miinaaja, mutta oleskelee myöhemmin irtileikkaamistaan lehdenpaloista muodostuvan suojan sisällä ja syö lehden alapintaa aiheuttaen lehtiin yläpuoleltakin näkyviä ikkunamaisia ohentumia. Kotelo sijaitsee suojassa kasvin varrella, hieman vedenpinnan alapuolella. Toukka talvehtii ravintokasvilla veden alla.Bladmineeders  

 Ravintokasvi 
Toukan ravintokasveja ovat erilaiset kelluvalehtiset vesikasvit, kuten isoulpukka (Nuphar lutea), lumpeet (Nymphaea), lapavidat (Potamogeton) ja palpakot (Sparganium).

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 
 Bestimmungshilfe des Lepiforums 
 Moths and Butterflies of Europe and North Africa 

Luokka:Heinäkoisat