Hernekirva

Hernekirva (Acyrthosiphon pisum) on kirvoihin kuuluva pieni hyönteislaji. Se on merkittävä herneen ja sinimailasen viljelyn tuholainen.

 Koko ja ulkonäkö 
Hernekirvan siivettömät yksilöt ovat kookkaita, päärynänmuotoisia, kiiltäviä ja väriltään vaaleanvihreitä tai vaaleanpunaisia. Verkkosilmät ovat kirkkaanpunaiset. Tuntosarvet ovat vähintään ruumiin pituiset. Tuntosarvet, raajat ja vaharauhasputket ovat vaaleat, mutta tuntosarvien jaokkeiden kärjet ovat tummat, samoin säärten ja vaharauhasputkien kärkiosat. Takaruumiin kärjessä on pitkä, vaalea ja teräväkärkinen cauda. Vaharauhasputket ovat 1,2–1,9 kertaa caudan pituiset. Keskenkasvuiset yksilöt ovat jauheisen vahapeitteisiä. Siivekkäiden yksilöiden pää ja keskiruumis ovat vain hieman takaruumista tummemmat. Koiraat ovat siivettömiä. Ruumiin pituus 2,4–5,0 mm.Aphids on Worlds Plants Aphid identification 

Kromosomiluku 2n=8.

 Levinneisyys 
Hernekirva on levinneisyydeltään jokseenkin kosmopoliitti ja myös Suomessa sitä on tavattu koko maassaSuomen kirva-atlas 

 Elinympäristö ja elintavat 
Hernekirva elää erilaisilla luonnonvaraisilla ja viljellyillä hernekasveilla ja niille kelpaavat sekä ruoho- että puuvartiset lajit. Kirvat elävät kolonioina lehtien alapinnoilla, versojen kärjissä, kukinnoissa sekä kehittyvissä paloissa ja aiheuttavat kasviin kasvuhäiriöitä. Häirittynä kirvat pudottautuvat maahan. Laji on holosyklinen eli naaraat lisääntyvät neitseellisesti synnyttäen eläviä poikasia, mutta syksyllä syntyy myös koiraita, jotka pariutuvat naaraiden kanssa ja nämä naaraat munivat. Keväällä laji elää luonnonvaraisilla hernekasveilla, mutta kesän aikana syntyy siivekkäitä yksilöitä, jotka siirtyvät uusille elinpaikoille mukaan lukien kasvimaat ja viljelmät. Hernekirva talvehtii munana.HYPP ZoologyMTT

Hernekirvan arvellaan levittävän ainakin 40 kasvien virustautia.AphID 

Suomessa hernekirvan kemiallinen torjunta voi olla joskus tarpeen.farmit.net 

 Ravintokasvit 
Hernekirvan ravintokasveja ovat monet hernekasvit (Fabaceae), etenkin mailaset (Medicago), mesikät (Melilotus), apilat (Trifolium) ja maitteet (Lotus). Kuivissa olosuhteissa sitä on tavattu myös eräiltä muilta kasveilta, kuten lutukalta (Capsella bursa-pastoris).

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 
Aphid Species File 
Database of Insect Pheromones and Semiochemicals (Pherobase): Semiochemicals of Acyrthosiphon pisum, the Pea aphid 
Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Acyrthosiphon pisum (pea aphid) 

Luokka:Kirvat
Luokka:Kasvien tuhohyönteiset