Soninke

Soninke on etupäässä Malissa, Mauritaniassa ja Senegalissa asuvien soninkejen puhuma mandelainen kieli. Sillä on yli kaksi miljoonaa puhujaa.Jazyki mira, s. 248.

Kielen puhujista yli puolet asuu Malin luoteisosassa. Yhtenäistä asutusta on myös Mauritanian kaakkoisosassa ja Senegalin itäosassa. Pieniä ryhmiä asuu vanhastaan Gambian itäosassa, Vélingaran seudulla Ylä-Casamancessa ja Burkina Fasossa. Soninkeilla on laaja diaspora Malin, Senegalin ja Norsunluurannikon kaupungeissa, Keski-Afrikan maissa ja mantereen ulkopuolella varsinkin Ranskassa.

Soninke kuuluu mandekielten länsihaaraan. Se muodostaa bozokielten kanssa oman ryhmänsä, johon luetaan toisinaan myös bobo. Yhteiset piirteet manding-kielten kanssa selittyvät kontaktivaikutuksella.

Murre-erot ovat laajasta puhuma-alueesta huolimatta melko pienet. Poikkeuksen muodostavat Tichittin ja Oualatan keitailla aikaisemmin puhuttu arabialais- ja berberivaikutteinen azer sekä Burkina Fason sillanka, johon ovat vaikuttaneet fulani ja moore. Azer on jo sammunut, sillankalla on muutamia tuhansia puhujia.Jayki mira, s. 248–249.

Soninkella on kansalliskielen status Malissa, Mauritaniassa ja Senegalissa. Kieli on hyvin elinvoimainen, mutta sen kirjallinen käyttö on vähäistä. Malissa ja Senegalissa järjestetään lukutaito-opetusta ja kieltä käytetään alaluokilla muutamissa kouluissa. Bamakossa ilmestyy soninkenkielinen kuukausilehti Xibaare. Kieltä on aikaisemmin kirjoitettu arabialaisella kirjaimistolla, mutta nykyään käytetään etupäässä latinalaisia aakkosia.Jazyki mira, s. 249.

Soninkessa on paljon lainasanoja arabiasta, ranskasta ja bambarasta sekä kontaktimurteissa myös fulanista eli fulbesta. Soninke oli aikaisempina vuosisatoina alueen valtakieli, joka on vaikuttanut muihin kieliin.Jazyki mira, s. 282.

Lähteet


Viitteet

Luokka:Gambian kielet
Luokka:Guinea-Bissaun kielet
Luokka:Malin kielet
Luokka:Mandelaiset kielet
Luokka:Mauritanian kielet
Luokka:Senegalin kielet