Saari (Kiikala)

Saari  (myös Saarenkylä, Kiikalan Saari) on kylä Kiikalassa Salossa. 

Sijainti
Kylä sijaitsee Kiikalasta Suomusjärvelle johtavan yhdystien 2410 varrella, ja se on ollut yksi 1900-luvulla viljelysmaaksi kuivatetun Kiikalan Kurajärven rantakylistä. Kylän lähimpiä naapurikyliä ovat Kiikalan Pappila ja Komisuo pohjoisessa sekä Kiikalan Silva etelässä. Ennen Kiikalan pappilan erottamista omaksi kyläkseen vuonna 1840 rajanaapurina pohjoisessa oli myös Hidoisenpyöli (vuodesta 1963 Lasikylä).von Hertzen 1987: s. 78–89. Muita naapurikyliä ovat Kiikalan Yltäkylä, jonka takamaat rajoittuvat Saarenkylän takamaihin Varesjoen ja Varesjärven rannoilla idässä, sekä niin ikään Varesjärven luona Saarenkylän takamaihin rajoittuvat Suomusjärven Kettula, Vareksenböle ja Lahnajärvi. Kurajärven vastarannalla lännessä on Kiikalan Vanhakylä.

Luonnonympäristö
1900-luvulla viljelysmaaksi kuivatettuun Kiikalan Kurajärveen rajoittuvia kyliä, jotka yhdessä ovat muodostaneet "Kiikalan järvikaustaksi" kutsutun kulmakunnan, ovat olleet Kiikalan Vanhakylä, Hitola, Kiikala, Komisuo, Kiikalan Pappila, Saari ja Silva.von Hertzen 1987: s. 506. 

Nimi Saari saattaa johtua joko itse kylän sijainnista Kurajärven ja siihen liittyvien alavien soiden ympäröimänä tai mahdollisesti kylän edustalla Kurajärvessä olleesta saaresta, jolla sijaitsivat jo varhain viljelykseen otettu Nokkapelto ja Kiikalan keskiaikaisen kappelin sijaintipaikaksi perimätiedon nojalla joskus arveltu Tirpannokka.von Hertzen 1987: s. 76–77. Kun järvi ja sitä ympäröivät suot 1900-luvun aikana kuivatettiin, on Saaren vanha kylänpaikka 1960-luvulta alkaen ollut kokonaan viljelysten ympäröimä.von Hertzen 1987: s. 503–508. 

Idässä kylän takamaat ulottuvat Kolmanteen Salpausselkään kuuluvalle Kiikalannummen harjualueelle, missä kylän rajana Kiikalan Yltäkylää vastaan on Varesjärvestä entisellä Kiikalan ja Suomusjärven rajalla alkunsa saava Varesjoki. Varesjoen varsi Saaren kylässä on osa Hyyppärän harjualueen Natura 2000 -suojelualuetta.

Historia ja rakennettu kulttuuriympäristö
Saarenkylän historiallinen kylätontti on sijainnut paikalla, jossa Saarenkylän Mikolan talo edelleen on nykyisen Suomusjärventien varressa.von Hertzen 1987: s. 145–147. Vuonna 1540 kylässä oli neljä taloa: Isotalo (nykyinen Mikola), Kouko, Maila ja neljäs sittemmin hävinnyt talo. Näistä Kouko jakautui 1600-luvun alussa kahtia molempien osatalojen jäädessä kuitenkin pian autioksi. Kun Kiikalan seurakunta vuonna 1640 itsenäistyi, muodostettiin autiotaloista Kiikalan pappila, joka myöhemmin vuonna 1841 erotettiin Saarenkylästä omaksi kyläkseen.von Hertzen 1987: s. 76–77, 159. Muista taloista Maila oli vuosina 1690–1726 ja uudelleen vuodesta 1877 yhdysviljelyksessä Mikolan kanssa, jolloin Mikolan talo maanomistuskokonaisuutena  tuli käsittämään lähes koko Saaren kylän.von Hertzen 1987: s. 159.

Teollista perinnettä kylässä on edustanut Varesjoen Vareskosken luona Yltäkylän rajalla vuodesta 1751 aina 1900-luvun loppuvuosikymmeniin toiminut, alueen metsävaroja hyödyntänyt, ensin vesivoimalla, mutta sittemmin 1900-luvulla jo sähkökäyttöisenä toiminut Varesjoen saha.von Hertzen 1987: s. 282–289, 524.

Elinkeinoja
Saaren kylän alueella lähellä Varesjokea nykyisen Oinasjärventien varrella sijaitsee vuodesta 1969 toiminnassa ollut, alueen soravaroja hyödyntävä Paraisten Kalkin  perustama tiilitehdas, joka 2010-luvulla on osa kansainvälistä Saint-Gobain-konsernia.von Hertzen 1987: s. 529. Muutoin kylän maisemia hallitsevat vielä 2010-luvullakin pääosin maa- ja metsätalous ja haja-asutus, vaikka matka Kiikalan kirkonkylään ei olekaan pitkä..

Lähteet

Viitteet

Luokka:Kiikalan kylät