Kultainen talja (ritarikunta)

Kultaisen taljan ritarikunta (, , ransk. Le Noble Ordre de La Toison) on sekä espanjalainen että itävaltalainen ritarikunta.

 Historia 
Ritarikunnan perusti Burgundin herttua Filip III Hyvä vuonna 1430 Flanderissa. Ritarikunta haki inspiraatiota englantilaisesta sukkanauharitarikunnasta: molemmissa voi olla enintään vain 24 varsinaista jäsentä. Yhden tarinan mukaan ritarikunnan nimi tulee siitä, että Filip ihaili oinaantaljaan kietoutunutta rakastajatartaan, minkä jälkeen hän keksi ritarikunnalle nimen. Todellisuudessa ritarikunnan nimi vittaa antiikin mytologiassa esiintyvään kultaiseen taljaan.

Espanjan kuningas ja Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisari Kaarle V piti itsellään yksinomaisen oikeuden tuomita ritarikunnan jäseniä näiden mahdollisista rikoksista. Habsburgien vallan päätyttyä Espanjassa vuonna 1700, Itävallassa oleskelevat Habsburgit eivät tunnustaneet Espanjassa Bourbon-suvulle siirtynyttä ritarikunnan suurmestarin titteliä.

Vuodesta 1740 lähtien ritarikunta on toiminut sekä Espanjan kuningaskunnassa että Itävallan arkkiherttuakunnassa ja Itävallan keisarikunnassa. Kunnianosoitus on rajattu perinteisesti vain korkean aatelisarvon omaaville katolilaisille. Esimerkiksi Itävallan hovissa nimitys ritarikuntaan oli korkea-arvoisen aatelisen uran huipentuma. 

Ensimmäisen maailmansodan päätyttyä, ja Itävalta-Unkarin romahdettua, myös Belgian kuningas Albert I yritti tavoitella ritarikunnan suurmestarin titteliä, koska hän oli Burgundin herttuan jälkeläisiä. Espanja kuitenkin vastusti tätä, ja Itävalta tunnusti entisen keisariperheen pään omalta osaltaan ritarikunnan suurmestariksi vuonna 1957.

 Nykyään 
Nykyään ritarikunnalla on siis edelleen kaksi suurmestaria: Habsburg-suvun päämies (nyk. Karl von Habsburg) ja Espanjan kuningas (nyk. Felipe VI).

Habsburgien alaisessa ritarikunnassa varsinaisten jäsenten määrä on rajoitettu 50:een. Näiden tulee aatelissukuisia miehiä, jotka on kastettu katolilaisiksi. Ritarikunnan jäsenillä on tapana kokoontua 30. marraskuuta, joka on ritarikunnan suojeluspyhimyksen Pyhän Andreaan muistopäivä.

Espanjan alaisessa ritarikunnassa jäsenyyttä jaetaan kuninkaan henkilökohtaisena tunnustuksena. Myös naiset voidaan nimittää ritarikunnan jäseniksi ja he ovat yleensä kuninkaallisia. Ritarikunnan tunnukset tulee palauttaa saajan kuoltua Espanjaan. Nimityksen saaneita puhutellaan tittelillä "erinomaisin herra/ rouva ()". 

Ritarikunnassa on vain yksi luokka:

 80x80px ritari

 Lähteet 

Luokka:Espanjalaiset ritarikunnat
Luokka:Itävalta-Unkarin ritarikunnat