Tsna

Tsna () eli Tsnajoki Venäjällä Tverin alueen Vyšni Volotšokin piirissa virtaava 160 kilometriä pitkä joki, joka muodostaa Olhavanjoen valuma-alueen 848 kilometriä pitkän pääuoman latvaosuuden .

 Joen kulku 
Joki alkaa Valdain ylänköön kuuluvilla Tsninin ylängön soilta. Seutu muodostaa vedenjakajavyöhykkeen Volgan vesistön suuntaan. Aluksi purona alkava joki virtaa etelään ja lounaaseen päin. Parinkymmenen kilometrin jälkeen kääntyy joki ensin kohti pohjoista ja lopulta kohti koillista. Joki laskee alajuoksulla Vyšni Volotšokin tekojärveen, joka on padottu muodostamaan korkean vesivaraston Vyšni Volotšokin vesitien kanavalle, joka yhdistää Tsnan itään virtaavaan Tvertsaan. Tvertsa on Volgan vesistön latvahaaroja ja se on osa ikivanhaa Itämeren ja Kaspainmeren yhdistävää vesistöreittiä. Järveä reunustavan padon jälkeen Tsna mutkittelee suuresti virratessaan 7 kilometriä Vyšni Volotšokin keskustan läpi. Joki laskee kaupunkialueen ulkopuolella Mstinoon, joka on vuorostaan Mstajokeen muodostettu tekojärvi. Joen suisto on liejuinen ja 10–30 m leveä .

 Historia 
Viikinkien idäntie kulki Laatokasta Olhavanjokea Ilmajärvelle ja siitä eteenpäin ylävirtaan Mustajokea ja Tsnajokea pitkin Valdain ylängölle. Ylängöllä sijaitsi kuivanmaan vetotaival Tvertsajoelle, josta matka jatkui alavirtaan Volgalle. Vesitie tunnetaan jo varjagiajoilta asti. Tästä on todisteena huomattavat arkeologiset löydöt näiden jokien varsilta.

Vyšni Volotšokin vesitie rakennettiin vanhan viikinkien idäntien reitille 1700-luvulla. Tämä kanavajärjestelmä oli 1700–1800-luvuilla Venäjän tärkein Euroopan ja Aasian välinen tavarankuljetusreitti. Tsnajoki oli osa tätä vesitietä. Sen merkitys alkoi vähenemään 1860-luvulla rautatien valmistumisen jälkeen. Laivojen koon kasvaessa isommat jokilaivat eivät voineet enää käyttää tätä vesitietä vaan alokoivat käyttämään Volgan–Itämeren vesitietä.

 Tsnan valuma-alue 
pienoiskuva|Olhavanjoen valuma-alue. Tsnajoki on kartassa oikealla Mstinojärveen laskeva sivujoki.
 Yleistä 
Tsnajoki kuuluu Nevan vesistöalueessa Laatokan valuma-alueen Olhavanjoen valuma-alueeseen, jonka Mstan valuma-alueessa se sijaitsee. Msta, joka alkaa Mstinojärvestä, muodostaa Olhavanjoen valuma-alueen pääuoman keskiosuuden ja Mstinoon laskeva Tsna sen pääuoman latvaosuuden. Pääuomaa on yhteensä 848 kilometriä . Olhavanjoki laskee Laatokkaan, jonka laskujoki Neva laskee Pietarissa Itämeren Suomenlahteen. Tsnan valuma-alueen pinta-ala on 4 140 neliökilometriä (tai 4 420 km²) ja se onkin suurin Mstinoon laskevista joista. Tsnan keskivirtaamaksi on määritetty 12,3 m³/s mittausasemalla, joka sijaitsee 38 km ylävirtaan aivan toiseksi suurimman sivujoen Belajan alapuolella.

 Sivu-uomia 
Ennen Vyšni Volotšokin tekojärven rakentamista oli Tsna joki, jolla oli kaksi yhtäsuurta latvahaaraa. Šlinan asema Tsnaan nähden on sivujoki, vaikka tämän valuma-alue on yhtä suuri. Muista sivujoista ovat maininnan arvoisia Belaja ja Krasenka. Alla olevaan taulukkoon on koottu Tsnan suurimpia sivu-uomia. Joenuoman alajuoksun ja yläjuoksun välinen raja sijaitsee kohdassa, jossa joki kääntyy lounaisesta suunnasta kohti pohjoista. Taulukon tiedot on lueteltu taulukon alla ja niitä on eritelty kullekin joelle taulukon oikeassa sarakkeessa.
 Sivu-uoman nimi   Nimi  EtäisyysMstinosta(km) Pääuomankohta  Pituus(km)  Virtaama(MQ m³/s)  Valuma-alue(km²)  Lähteet   laskee Mstinoon ja jatkaa Mstajokena Tobolka  Tobolka (Тоболка)  6  Vyšni Volotšok  2      2,2,2,4,2,–,– Tsninskin kanava  kanal Tsninski (канал Цнинский)  7  Vyšni Volotšok  1,4      2,2,2,4,2,–,– Tveretskin kanava  kanal Tveretski (канал Тверецкий)  8  Vyšni Volotšok  2,4     2,2,2,4,2,–,– Šlina  Šlina (Шлина)  16  tekojärvi  102  15  2 300  2,2,2,4,2,3,2 Rvjanka  Rvjanka (Рвянка)  16  tekojärvi  5    2,2,2,4,2,–,– Tšeremnitsa  Tšeremnitsa (Черемница)  19  tekojärvi  15    2,2,2,4,2,–,– Baranovka  Baranovka (Барановка)  26  tekojärvi  15   52  2,2,2,4,2,–,2 Ljadka  Ljadka (Лядка)  31  alajuoksu  15    2,2,2,4,2,–,– Belaja  Belaja (Белая)  39  alajuoksu  42   286  2,2,2,4,2,–,2 Retšištše  Retšištše (Речище)  79  alajuoksu  16    2,2,2,4,2,–,– Krasenka  Krasenka (Красенка)  85  alajuoksu  21   91  2,2,2,4,2,–,2 Opaš  Opaš (Опаш)  100  alajuoksu  14    2,2,2,4,2,–,– Sonka  Sonka (Сонка)  107  alajuoksu   16    2,2,2,4,2,–,– Feškovets  Feškovets (Фешковец)  123  yläjuoksu  12    2,2,2,4,2,–,– pääuomaa on Feškovetsin yläpuolella vielä 37 kilometriä
Lähteet: 1 = luettu Wikipedian suomenkielisestä artikkelista, 2 = luettu kunkin sivu-uoman lähteestä (), 3 = luettu venäjänkielisestä Wikipediasta, 4 = katsottu tai mitattu Internetin karttapalvelusta kuten esimerkiksi Google Maps tai ACME

 Järviä 
Tsnan valuma-alueella on tekojärven lisäksi vähän järviä. Sonkajoen uomassa sijaitsee suurehko järvi Sonino (Сонино ). Šlinajoen laajalla valuma-alueella on järviä enemmän. Niistä voidaan mainita esimerkiksi Šlino (Шлино), Glybi (Глыби), Belje, Tihmen (Тихмень), Kamennoje (Каменное), Granitšnoje (Граничное), Seremo (Серемо), Martjušino (Мартюшино), Starožil (Старожил) ja Šlintso (Шлинцо). Tsnan suurin järvi on Vyšni Volotšokin tekojärvi , jonka vedenpintaa on aikoinaan nostettu vesitien laivaliikenteen mahdollistamiseksi.

 Katso myös 
 Viikinkien idäntie

 Lähteet 
 Huomioita 

 Viitteet 

 Aiheesta muualla 
 Austr í Görðum: tulkintoja viikinkiajalta 

Luokka:Tverin alueen joet
Luokka:Mstan valuma-alue (Olhavanjoen valuma-alue)