Dolgorukov

Dolgorukov (; vanha nimi Dolgoruki, ”pitkäkäsi”) on vanha venäläinen ruhtinassuku, jonka on väitetty polveutuvan aina itsestään Rurikista. Sukuun on kuulunut monia merkittäviä venäläisiä sotapäälliköitä ja valtiomiehiä.Dolgoruky family  Encyclopædia Britannica Online Academic Edition. Viitattu 13.3.2014.Nordisk familjebok (1907), s. 641–643  Runeberg.org. Viitattu 13.3.2014. 

Dolgorukovit saivat erityisen vahvan aseman Venäjän johdossa alaikäisen keisari Pietari II:n valtakaudella, jolloin useita suvun jäseniä kuului maan hallituksena toimineeseen salaneuvostoon. Dolgorukovit olivat myös nostamassa herttuatar Annaa Pietarin seuraajaksi vuonna 1730, mutta Anna syrjäytti pian valtaanpäästyään suvun johtavat edustajat.

Suvun jäseniä
Juri Dolgorukov (k. 1682), sotapäällikkö
Jakov Dolgorukov (1639–1720), kenraali, diplomaatti
Vasili Dolgorukov (1667–1746), sotamarsalkka, salaneuvoston jäsen
Vasili Dolgorukov (n. 1670 – 1739), diplomaatti, salaneuvoston jäsen
Ivan Dolgorukov (1708–1739), hovimies, Pietari II:n suosikki
Jekaterina Dolgorukova (1711–1745), Pietari II:n kihlattu
Vasili Dolgorukov (1722–1782), kenraali, Krimin valloittaja (Krimski)
Juri Dolgorukov (1740–1820), muistelmakirjailija
Ivan Dolgorukov (1764–1823), Vladimirin kuvernööri, kirjailija ja runoilija
Mihail Dolgorukov (1780–1808), kenraali, kaatui Koljonvirran taistelussa
Vasili Dolgorukov (1804–1868), kenraali, sotaministeri 1852–1856
Pjotr Dolgorukov (1816–1868), keisarinvaltaa kritisoinut kirjailija
Jekaterina Dolgorukova (1847–1922), Aleksanteri II:n toinen vaimo
Pjotr Dolgorukov (1866–1951), liberaali poliitikko

Avioliiton kautta sukuun kuului Venäjän ensimmäinen naispuolinen muistelmakirjailija Natalia Dolgorukova o.s. Šeremeteva (1714–1771).

Katso myös
Juri Dolgoruki (1100-luvulla elänyt Kiovan hallitsija)

Lähteet

 Aiheesta muualla 

Luokka:Venäjän aateli