Hämeenlinnan vankileiri

Hämeenlinnan vankileiri oli Suomen sisällissodan jälkeen huhti-syyskuussa 1918 Hämeenlinnassa Poltinahon kasarmialueella toiminut vankileiri. Yhteensä siellä oli vangittuna noin 12 000 punaista,Peltonen, Ari-Pekka: "Espanjantautia Hämeenlinnassa – Vuosien 1918–1920 influenssapandemia Hämeenlinnan kaupungissa" (s. 23). Suomen historian pro gradu –tutkielma, Itä-Suomen yliopiston historia- ja maantieteiden laitos, 2013. Viitattu 11.2.2014. joista Suomen sotasurmat -tietokannan mukaan kuoli 2 464.Suomen sotasurmat 1914–1922  Viitattu 11.2.2014.

 Olosuhteet ja vankien kuolleisuus 
Lukuisista valkoisten perustamista vankileireistä oli Hämeenlinnan leiri yksi pahamaineisimmista ja se tunnettiin erityisesti kovasta kuristaan. Vankien kuolleisuus Hämeenlinnassa oli noin 20 %, mikä oli Lappeenrannan vankileirin ohella toiseksi suurinta Tammisaaren vankileirin jälkeen.Vankileirit Tampereen yliopiston historiatieteen laitoksen Suomi 80 -verkkojulkaisu. Viitattu 11.2.2014.

Punavankeja pidettiin Poltinahon vanhoissa venäläisten rakentamissa kasarmirakennuksissa. Huonoissa oloissa eläneiden vankien keskuudessa levisi kulkutauteja, joista vaarallisin oli isorokko. Muita Hämeenlinnan vankileirillä raivonneita tauteja olivat muun muassa tulirokko ja pilkkukuume. Vankien lisäksi kulkutaudit levisivät myös kaupunkiin omaistensa vapauttamista anomaan tulleiden perheenjäsenten sekä itää kohti pyrkivien pakolaisten keskuudessa.Peltonen, s. 24–25. Heinäkuusta lähtien joitakin kuolonuhreja vaati myös espanjantauti.Peltonen, s. 29–30. Nälkään kuolleita Hämeenlinnan vankileirillä oli sotasurmatiedoston mukaan vain 15, mutta ainoastaan vajaalle 400:lle kuolleelle merkittiin kuolinsyy.

 Naisvangit 
Hämeenlinna oli Santahaminan vankileirin lisäksi toinen leiri, jossa säilytettiin myös naisvankeja. Heidän joukossaan oli sotilaiden ohella naisia, jotka olivat toimineet punakaarteissa pelkästään huoltotehtävissä kuten sairaanhoitajina ja keittäjinä.

 Joukkohaudat 
Leirillä kuolleita punaisia on haudattu Ahveniston hautausmaan lähistöllä sijaitseviin kahteen joukkohautaan. Toiselle haudalle on myös pystytetty muistomerkki.Ahvenisto  Hämeenlinnan kaupunki. Viitattu 11.2.2014.Ahveniston hautausmaa Museovirasto. Viitattu 11.2.2014. Vuonna 1962 paljastetussa muistomerkissä on kuvattuna ”vihan pilvi, josta iskee koston salama” sekä uudelleen nousevaa työväenliikettä kuvaava männyntaimi.Punaisten muistomerkit  Työväenmuseo Werstas. Viitattu 11.2.2014. Joukkohaudat siunasi Tampereen hiippakunnan piispa Juha Pihkala vuonna 2006.

 Lähteet 

 Kirjallisuutta 

Luokka:Vankileirit Suomessa 1918
Luokka:Valkoinen terrori
Luokka:Hämeenlinnan historia