Bulgarian–Bysantin sota (889–897)

Bulgarian–Bysantin sota (889–897) käytiin keisari Leo VI:n ollessa Bysantin valtaistuimella. Sota päätti pitkähkön rauhan kauden, joka oli alkanut Bulgarian kääntymisestä krstinuskoon ja Bysantin kirkon alaisuuteen vuonna 864. Sodan aloitti Bulgarian tsaari Simeon noustuaan valtaistuimelle 889. Hänen tarkoituksenaan oli laajentaa Bulgariaa etelään.

Leo VI:n hallituskauden aikana Bysantti kävi useita sotia myös muslimeja vastaan. Kun Bysantti joutui vuodesta 889 yhtä aikaa sotimaan molempia vihollisiaan vastaan, joutui Leo VI ostamaan liittolaisekseen unkarilaiset, jotka olivat juuri siirtymässä kohti Tonavaa. Keisarin palkkaamina he hyökkäsivät bulgaarien kimppuun pohjoispuolelta. Simeon puolestaan liittoutui unkarilaisia seuranneen petsenegi-heimon kanssa. Sota päättyi vuonna 896 Bulgarian voittoon: unkarilaiset väistivät Pannoniaan ja Simeon sai Bysantilta vuoden 897 rauhansopimuksessa lupauksen vuosittaisista lahjamaksuista Bulgarialle..

 Lähteet 

Luokka:Bysantin valtakunnan sotahistoria
Luokka:Bulgarian historia
Luokka:800-luku
Luokka:Euroopan sotahistoria