Harkovan kuvernementti

Harkovan kuvernementti (, ) oli Venäjän keisarikunnan kuvernementti vuosina 1835–1918. Harkovan kuvernementtia edelsi Sloboda-Ukrainan kuvernementti vuosina 1765–1780 ja 1796–1835 () ja Harkovan käskynhaltijakunta vuosina 1780–1796 (Харьковское наместничество).

Näitä ennen seutu muodosti Sloboda-Ukrainan. Se oli slobodojen lisääntyessä muotoutunut, Moskovan Venäjän lounaisille rajaseuduilla sijainnut, alkujaan melko suurista vapauksista nauttinut alue. Svobodat olivat tyypillisesti 15–25 vuoden verovapauden tarjonneita kyläyhteisön tyyppisiä erityisalueita, joita varakas suurtilallinen perusti mailleen. Etuuksilla kymmeniä tuhansia uudisasukkaita saatiin houkuteltua muuttamaan muun muassa Kultaisen ordan jäljiltä  harvaanasutuille "villeille" maille. Asutuksen laajentuessa 1600-luvun puolivälissä Venäjä järjesti seudulle aluehallinnollisen rykmenttijärjestelmän (esimerkiksi Harkovan rykmentti).

pienoiskuva|left|"Harkovan kuvernementti" ja sen kymmenen kihlakuntaa (1821, jolloin kuvernementtiä ei vielä virallisesti ollut)
pienoiskuva|left|Harkovan kuvernementti 1900-luvun alussa. Kartta julkaistu alun perin Brockhaus–Jefron -tietosanakirjassa (1890–1907).
Kuvernementin naapureina olivat vuonna 1917: etelässä Jekaterinoslavin, lännessä Pultavan, luoteessa Tšernihivin, pohjoisessa Kurskin ja Voronežin kuvernementit. Idässä Harkovan kuvernementti rajoittui Donin kasakoiden alueseen ().

Harkovan kuvernementti jakautui kihlakuntiin (ujezd), joita vuonna 1897 oli 11 kappaletta. Kuvernementin keskuskaupunki oli Harkova, jossa asui 173 989 henkeä (vuonna 1897).

+ Pultavan kuvernementin kihlakunnat 1897 Kihlakunta  Pinta-ala (neliövirstaa)(neliövirsta=1,138062 km2)  Asukasluku  Hallintokeskus Borodyh’ovin kihlakunta      Bohoduh’iv (11 752 as.) Harkovan kihlakunta      Harkova (173 989 as.) Izjumin kihlakunta      Izjum (13 108 as.) Kupjanskin kihlakunta      Kupjansk (6 893 as.) Oh’tyrkan kihlakunta      Oh’tyrka (23 399 as.) Lebedynin kihlakunta      Lebedyn (14 301 as.) Starobilskin kihlakunta      Starobilsk (9 801 as.) Sumyn kihlakunta      Sumy (27 564 as.) Valkyn kihlakunta      Valky (ven. Valki, 7 938 as.) Vovtšanskin kihlakunta      Vovtšansk (ven. Voltšansk, 11 020 as.) Zmijivin kihlakunta      Zmijiv (ven. Zmijov 4 673 as.) Kuvernementti yhteensä      Harkova (173 989 as.)
Kuvernementissä asui vuonna 1897 yhteensä 2 492 316 asukasta. Väestöstä 85,3 prosenttia asui maaseudulla. Etniseltä taustaltaan alue oli selkeän ukrainalainen. Kuvernementin väestön suurimmat etniset ryhmät olivat ukrainalaiset (82,7 %) ja venäläiset (16,3 %). Äidinkielen osalta suurimmat kieliryhmät olivat (1897) ukraina (80,6 %), venäjä (17,7 %), jiddiš (0,5 %), valkovenäjä (0,4 %), saksa (0,4 %) ja puola (0,2 %). Joku muu äidinkieli oli 0,2 prosentilla väestöstä.

Venäjän keisarikunnan hajottua Harkovan kuvernementin alueesta tuli osa Ukrainan sosialistista neuvostotasavaltaa.

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

*