Kajaanin seurakunta

Kajaanin seurakunta () kuuluu Suomen evankelis-luterilaisen kirkon Kuopion hiippakuntaan. Seurakunta perustettiin vuonna 1651.

Vuoden 2025 lopussa Kajaanin seurakuntaan kuului 23 748 jäsentä, mikä oli noin 65,2 prosenttia Kajaanin asukkaista. Jäsenmäärä on ollut laskussa koko 2000-luvun ajan.

Historiaa

Nykyisen Kajaanin seurakunnan alue kuului alun perin Paltamon vanhaan emäseurakuntaan. Kajaanin linnan ympärille syntyi aikaa myöten kylä, jolle myönnettiin kaupunkioikeudet 1651. 1655 Kajaani erotettiin Paltamosta omaksi kirkkoherrakunnakseen. 1786 kirkkoherran virka kuitenkin lakkautettiin ja Kajaani määrättiin jälleen Paltamon kappeliseurakunnaksi. Vuonna 1897 sekä Kajaanin kaupunki että Kajaanin maalaiskunta erotettiin omaksi kirkkoherrakunnaksi (ei ollut olemassa erikseen Kajaanin kaupunkiseurakunta- eikä Kajaanin maaseurakunta -nimistä seurakuntaa). Päätös realisoitui kuitenkin vasta vuonna 1927. Tällöin osia seurakunnasta liitettiin vastaperustettuun Vuolijoen seurakuntaan. Vuonna 2007 Kirkkohallitus päätti, että Vuolijoen seurakunta lakkaa itsenäisenä seurakuntana ja se liitetään osaksi Kajaanin seurakuntaa. Vuolijoen kuntakin liitettiin samassa yhteydessä valtioneuvoston päätöksellä osaksi Kajaanin kaupunkia.

Toiminta-alueet
Vaikka hallinnollisesti Kajaanin seurakunta onkin yksi yhtenäinen alue, on se jaettu neljään toiminnalliseen alueeseen. Nämä ovat Lehtikangas, Linnantaus, Vuohenki ja Vuolijoki-Otanmäki.

Toimipisteet
Kajaanin seurakunnalla on kaksi kirkkoa: Kajaanin kirkko ja Vuolijoen kirkko. Lisäksi on Lehtikankaan seurakuntakeskus, Linnantauksen seurakuntakeskus, Nakertajan seurakuntakoti, Otamäen seurakuntatalo sekä Vuolijoen seurakuntatalo. Leiri- ja kurssikeskuksia on kaksi: Männistön leirikeskus Vuolijoella sekä Joutenlammin kurssikeskus Salmijärvellä.

 Herätysliikkeet 
Kajaanin seurakunta kuuluu Kainuun länsiosien tavoin yhtenäiseen vanhoillislestadiolaisuuden kannatusalueeseen. Vanhoillislestadiolaisuus vaikuttaa Kajaanissa kohtalaisesti. Muulle Kainuulle tyypillisesti Kajaanissa vaikuttaa pohjavireenä myös herännäisyys, mutta erillisenä liikkeenä se ei ole kovin voimakas. Kajaanissa on jossain määrin kannatusta myös kansanlähetykselle.

 Papisto 
Seuraavat henkilöt ovat toimineet Kajaanin seurakunnan kirkkoherroina:

 1655–1679: Jacobus Petri Teudscovius e Tysk 
 1680–1704: Johan Antilius
 1705–1713: Gabriel Erici Cajanus 
 1714–1719: Zacharias Forbus
 1721–1727: Anders Hildén 
 1728–1732; Isaacus Rothovius
 1733–1746: Lars Henrik Backman 
 1747–1763: Johan Frosterus
 1764–1781: Olof Westzynthius
 1782–1786: Gabriel Mathias Lescelius

 Kappeliseurakunta 
 1787–1796: Johan Wichman 
 1796–1807: Simon Johan Castrén
 1807–1813: Anders Wichmann 
 1814–1844: Johan Reinhold Appelgren 
 1845–1863: Gustaf Fredrik Högman 
 1865–1877: Frans Napoleon Salonius 
 1881–1893: Johannes Zakarias Hartman 
 1894–1925: Johannes Väyrynen 

 Kirkkoherrat 
 1929–1952: Max Alfrd Vilhelm Katavisto
 1952–1967: Lauri Ruskomaa

Lähteet

Aiheesta muualla

 Kajaanin seurakunta (seurakunnan viralliset kotisivut)

Luokka:Kajaanin seurakunnat
Luokka:Kuopion hiippakunnan seurakunnat