Lohtajan pappila

Lohtajan pappila (Saukon pappila) on alun perin 1700-luvun lopulla rakennettu ja 1804 valmistunut Lohtajan seurakunnan pappila, joka sijaitsee Lohtajalla Kokkolan kaupungin pohjoisosassa. Pappila ja Lohtajan kirkko ovat hyvin säilyneitä kirkollisia ympäristöjä. Lohtajan pappila on suomalaisen pappila-arkkitehtuurin merkittävimpiä rakennusmuistomerkkejä.Lohtajan kirkko ja pappila, Museovirasto Pappila ei ole enää kirkkoherran virka-asunto, mutta siinä on monenlaisia muita toimintoja.Kunnostus kuorii pappilasta satojen vuosien kerrostumat. Yle, uutiset 

 Rakentaminen 
Samalla paikalla Lohtajalla on ollut pappila ehkä jo 1500-luvulta alkaen.Lohtajan pappila, Kokkolan seurakuntayhtymä   

Rakennusmestari Thomas Rijf korjasi kisälleineen pappilan sortumassa olleen kellarin vuonna 1769 kirkonkyläläisten tuomilla liuskekivillä, joten se lienee paljon pappilaa vanhempi. Kokkolassa on samankaltaisia kellareita 1600-luvulta. 

Nykyisen pappilan ensimmäiset osat on rakennettu 1700-luvun lopulla kirkkoherra Johan Snellmanin aikana. Keskeissaliratkaisuun perustuvan pohjakaavan sommitteli Anders Roosin palveluksessa Himangalla toiminut kirjanpitäjä Blomström. Rakentamisesta vastasi kirkkoisäntä Erkki Jukkola ja pappila oli sisustustöitä vaille valmis 1804. Nykyisen päärakennuksen syntymäpäiväksi on ehdotettu 12. kesäkuuta 1797. Tuolloin lääninrovasti Anders Chydenius piti rovastintarkastuksen jälkeen pappilan taloudellisen katselmuksen. Lohtajan 20 pitäjänvaltuutettua teki tuolloin kirkkoherra Snellmanin kanssa sopimuksen muun muassa pappilan uuden päärakennuksen rakentamisesta. Toinen ehdotettu syntymäpäivä on 9. joulukuuta 1797, jolloin piirustukset hyväksyttiin pitäjänkokouksessa. Kolmas on vapun aikaan 1803, jolloin edellisenä vuonna kirkkoherraksi valittu Anders Törnudd perheineen asettui asumaan pappilaan.   

Eri kylillä oli aiemmin vastuu pappilan eri rakennuksista, ja nykyisen Himangan väki rakensi luhdin. Pappilaan johtavan koivukujan päässä on ns. läpiajoluhti, jonka holvikäytävän alta on ajettu hevosilla pappilaan asioimaan. 

Pappilan lasikuisti valmistui 1800-luvulla. 

 Korjaustyöt 
Pappilassa tehtiin vuosina 2013–2014 laaja peruskorjaus, jossa tiloja pyrittiin palauttamaan mahdollisimman lähelle alkuperäistä. Monia myöhempiä kerrostumia purettiin sillä rakennus ei ole enää asuinkäytössä. Esimerkiksi piispankamariin rakennetut vaatehuone ja kylpyhuone purettiin. Restauroinnissa löytyi  seinistä jopa toistakymmentä erilaista tapetti- ja maalipintaa.

Korjaustyöhön seurakunta sai Leader-tukea, ja Kokkolan seurakuntayhtymä antoi joitakin kymmeniätuhansia avustusta. Lisäksi työhön osallistui runsaasti talkooväkeä, muun muassa kirvesmiehiä.  Ulkopintojen kunnostus- ja maalaustyöt valmistuivat lokakuussa 2015. Pihapiirin aitat kunnostettiin kesällä 2016, ja niiden katot uusittiin.

 Sotahistoriallisena tapahtumapaikkana 
Lohtajan pappilassa sijaitsi Suomen sodan aikana jonkin aikaa sotamarsalkka Wilhelm Mauritz Klingsporin johtamien ruotsalaisten joukkojen päämaja, ja pappilassa solmittiin Lohtajan aselepo 29. syyskuuta 1808. Aseleposopimuksen allekirjoittivat Klingsporin lisäksi venäläinen kenraali Nikolai Kamenski ja tämän neuvonantaja, kenraali Jan Pieter van Suchtelen. Pappilan seinässä on vuonna 1958 kiinnitetty aselevon muistolaatta, ja yksi huoneista on palautettu 1800-luvun asuun ja nimitetty Klingsporin kamariksi.

 Sijainti 
Alaviirteentie 105, 68230 Lohtaja

Katso myös
Lohtajan seurakunta
Lohtajan kirkko

Lähteet



Kirjallisuutta



Luokka:Suomen pappilat
Luokka:Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt Suomessa
Luokka:Lohtajan nähtävyydet
Luokka:Suomen 1700-luvulla rakennetut rakennukset ja rakennelmat
Luokka:Suomen 1800-luvulla rakennetut rakennukset ja rakennelmat