Luettelo Napolin kuninkaista

Tämä on luettelo Napolin kuningaskunnan hallitsijoista alkaen vuodesta 1266, jolloin se erotettiin Sisilian kuningaskunnasta ja päättyen vuoteen 1816, jolloin se yhdistettiin Sisilian kanssa Molempain Sisilian kuningaskunnaksi.

 Muotokuva  Nimi(elinvuodet)  Hallitsijakausi  Puolisot  HuomautuksetAnjoun suku (1266–1382) 100px|Kaarle I  Kaarle I(1226–1285)   1266 –7. tammikuuta 1285  Beatrice Provencelainen(31. tammikuuta 1246)seitsemän lastaMargareeta Burgundilainen(18. marraskuuta 1268)yksi lapsi .Saavutti Sisilian kruunun paavin läänityksellä ja voitettuaan Hohenstaufenin dynastian 100px|Kaarle II  Kaarle II(1254–1309)  7. tammikuuta 1285 –5. toukokuuta 1309  Maria Unkarilainen(1270)neljätoista lasta  Kaarle I:n poika. 100px|Robert  Robert(1277–1343)  5. toukokuuta 1309 –20. tammikuuta 1343 Yolanda Aragonialainenkaksi lastaSancha Mallorcalainen(heinäkuu 1304)ei lapsia   Kaarle II:n poika.Peri kruunun veljenpoikansa Kaarle Martel Anjoulaisen poissaollessa tämän vaatiessa Unkarin kruunua. 100px|Johanna I  Johanna I(1328–1382)20. tammikuuta 1343 –12. toukokuuta 1382  Kalabrian herttua Andreas(1334)yksi lapsiLudvig I(20. elokuuta 1346)kaksi lastaMallorcan Jaakko IV(26. syyskuuta 1363)ei lapsiaBraunschweig-Grubenhagenin herttua Otto(25. syyskuuta 1376)ei lapsia  Kalabrian herttua Kaarlen tytär.Peri kruunun isoisältään RobertiltaPaavi Urbanus VI pakotti hänet vuonna 1381 luopumaan kruunusta. Maan valloitti hänen serkkunsa, Durazzon herttua Kaarle, joka lopulta sulki hänet vankilaan ja murhautti hänet. 100px|Louis I  Ludvig I(1320–1362)1352–26. toukokuuta 1362  Johanna I(1334)kaksi lasta Johanna I:n aviomies ja Kaarle II:n pojanpoika.Julistettiin kuninkaaksi solmittuaan avioliiton hallitsevan kuningattaren kanssa.Anjou-Durazzon suku (1382–1435) 100px|Kaarle III  Kaarle III(1345–1386)12. toukokuuta 1382 –24. helmikuuta 1386  Margareta Durazzo(helmikuu 1369)3 lasta  Ludvig Durazzon poika, Kaarle II:n pojanpojanpoika ja Johanna I:n ottopoika.Voitti Johannan ja sulki hänet lopulta vankilaan.Hänen valtaansa vastusti Anjoun herttua Ludvig I. Perittyään Unkarin hänet murhattiin Visegrádissa. 100px|Kaarle II  Ladislaus(1377–1414)  24. helmikuuta 1386 – 13891399 – 6. elokuuta 1414  Constance Clermontilainen(1390)ei lapsiaMarie Lusignanilainen(12. helmikuuta 1403)ei lapsiaMaria Enghienilainen(1406)ei lapsia  Kaarle III:n poika.Hänet karkotti maasta Ludvig IINuorempi Anjou-suku (1389–1399, 1435–1442)Durazzo-suvun valta sai osakseen vastustusta, sillä Johanna I oli nimittänyt Anjoun herttuan Ludvig I:n seuraajakseen. Anjoun herttuat suorittivat tekivät useita sotilaallisia hyökkäyksiä kuningaskuntaan ja pääsivät vuonna 1426 sopimukseen Durazzo-suvun kanssa, jonka seuraajiksi he pääsivät vuonna 1435. 100px|Ludvig II  Ludvig II (1377–1417)1389 –1399Yolande Aragonialainen(1400)5 lasta  Ludvig I:n poika.Jatkoi isänsä vaatimusta ja karkotti Ladislauksen Napolista 1389. Hänet karkotettiin uudestaan vuonna 1399.Anjou-Durazzon suku (1266–1382) 100px|Johanna II  Johanna II(1373–1435)6. elokuuta 1414 –2. helmikuuta 1435 Itävallan herttua Vilhelmeli lapsiaJaakko II, La Marchen kreiviLa Marchen kreivi(1415)ei lapsia Kaarle III:n tytärNuorempi Anjou-suku (1389–1399/1435–1442) 100px|René  René(1409–1480)2. helmikuuta 1435 – 1442 Isabelle, Lorrainen herttua(1420)10 lastaJeanne de Laval(10. syyskuuta 1454)ei lapsia  Ludvig II:n poika.Veljensä kuoleman jälkeen hänet tunnustettiin Johanna II:n perilliseksi ja seuraajaksi.Hänen valtaansa vastusti Aragonian Alfonso V, jonka Johanna II oli aikaisemmin nimittänyt perillisekseen ja joka valloitti kuningaskunnan vuonna 1442 pakottaen Renén pakenemaan.Renén kuoleman jälkeen Napolin kruunua vaativat sekä Lothringenin René II että hänen veljenpoikansa Anjoun Kaarle IV, joka kuoli vuonna 1481, minkä jälkeen hänen vaatimuksensa siirtyivät Ranskan Ludvig XI:lle.Trastámaran suku (1442–1501) 100px|Alfonso  Alfonso I(1396–1458)2. kesäkuuta 1442 –27. kesäkuuta 1458Maria Kastilialainen(1415)ei lapsia Aragonian Ferdinand I:n poika.Johanna II nimitti hänet perillisekseen vuonna 1421 kiistellessään Ludvig III:n kanssa. Hän pysyi vaatimuksissaan kukistuttuaan Johannan mukana vuonna 1423. Palasi kuningaskuntaan vuonna 1436 ja pakotti Renén pakenemaan vuonna 1442.  100px|Ferrante I  Ferdinand I(1423–1494)27. kesäkuuta 1458 –25. tammikuuta 1494  Isabella Tarantolainen(1444)kuusi lastaJohanna Aragonialainen(14. syyskuuta 1476)kaksi lasta Alfonso I:n avioton poika.Alfonsi V määräsi hänet perillisekseen.Hänen aviottoman syntyperänsä vuoksi perimys oli kiistanalainen ja sitä vastusti Renén poika, Lothringenin herttua Juhana II vuosina 1460–1464 ja Ranskan kuningas Kaarle VIII. 100px|Alfonso II  Alfonso II(1448–1495)  25. tammikuuta 1494 -Tammikuu 1495  Ippolita Maria Sforza(10. lokakuuta 1465)kolme lastaTrogia Gazzelakaksi lasta  Ferdinand I:n poika.Menetti valtansa Ranskan Kaarle VIII:n vallattua maan ja vetäytyi luostariin, jossa hän kuoli joulukuussa 1495. 100px|Ferdinand II  Ferdinand II(1469–1496)tammikuu 1495 –7. syyskuuta 1496  Johanna(1496)ei lapsia  Alfonso II:n poika.Hänen valtaansa vastusti Ranskan Kaarle VIII. 100px|Fredrik IV  Fredrik(1452–1504)  7. syyskuuta 1496 –1501  Anne Savoijilainen(11. syyskuuta 1478)yksi lapsiIsabella del Balzo(28. marraskuuta 1486)viisi lasta Ferdinand I:n poika.Maan valloittivat Ranskan Ludvig XII ja Aragonian Ferdinand II, ja Fredrik IV kuoli maanpaossa Toursissa.Ranskan valtakausi (1501–1504) 100px|Ludvig XII   Ludvig III(1462–1515) 1501–1504  Ranskan Johanna, Berryn herttuatar(8. syyskuuta 1476)ei lapsiaAnne Bretagnelainen(8. tammikuuta 1499)4 lastaMaria Tudor(9. lokakuuta 1514)ei lapsia  Nuoremman Anjou-suvun esittämien vaatimusten nojalla valloitti kuningaskunnan mutta joutui luovuttamaan sen aikaisemmalle liittolaiselleen Aragonian Ferdinand II:lle Gariglianon taistelun jälkeen 1503.Häntä seuranneet Ranskan kuninkaat vaativat Napolin kruunua vuoteen 1559 saakka.Trastámaran suku (1504–1516) 100px|Ferdinand III  Ferdinand III(1452–1516)  1504 –23. tammikuuta 1516  Isabella(19. lokakuuta 1469)viisi lastaGermaine Foixilainen(1505)ei lapsia  Aragonian Juhana II:n poika.Valloitti maan Gariglianon taistelussa 1503. 100px|Johanne III  Johanna III(1479–1555)23. tammikuuta 1516 –12. huhtikuuta 1555  Filip Komea(1496)kuusi lasta Ferdinand Katolisen tytärTuli kykenemättömäksi hallitsemaan väitetysti henkisen epävakautensa vuoksi, minkä vuoksi hallitusta hoitivat hänen poikansa, keisari Kaarle V ja pojanpoikansa Espanjan Filip II.Habsburgin suku (1516–1647)  100px|Kaarle V  Kaarle IV(1500–1558) 23. tammikuuta 1516 –25. heinäkuuta 1554 Isabella (10. maaliskuuta 1526)kolme lasta  Itävallan Filip Komean ja Johanna III:n poika.myös Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisari ja Espanjan kuningas.Luovutti vallan pojalleen Filip II:lle vuonna 1554. 100px|Philip II  Filip I(1527–1598)25. heinäkuuta 1554 –13. syyskuuta 1598  Portugalin prinsessa Maria Manuelayksi lapsiEnglannin Maria I(1554)ei lapsiaElisabet Valois(1559)kaksi lastaEspanjan kuningatar Anna Itävaltalainen(4. toukokuuta 1570)viisi lasta Kaarle IV:n poika. 100px|Philip III  Filip II(1578–1621)  13. syyskuuta 1598 –31. maaliskuuta 1621  Margareta Itävaltalainen(18. huhtikuuta 1599)viisi lasta  Filip II:n poika 100px|Philip IV  Filip III(1605–1665)31. maaliskuuta 1621 –1647  Elisabetseitsemän lastaMaria Anna(1649)viisi lasta Filip II:n poika.Napolilaiset nousivat kapinaan ja perustivat vuonna 1647 Napolin tasavallan.Napolin tasavalta (1647–1648) 100px|Henry of Guise  Henrik II, Guisen herttua(1614–1664)22. lokakuuta 1647 –5. huhtikuuta 1648 ei naimisissa  Nimitettiin Napolin tasavallan dogeksi. Vangittiin, kun Filip III valloitti Napolin takaisin.Habsburgin suku (1647–1700) 100px|Philip IV  Filip III(1605–1665)1648 –17. syyskuuta 1665  Elisabetseitsemän lastaMaria Anna(1649)viisi lasta  Filip II:n poika. 100px|Kaarle II  Kaarle V(1661–1700) 17. syyskuuta 1665 –1. marraskuuta 1700  Marie Louise d'Orléans(19. marraskuuta 1679)ei lapsiaMaria Anna(14. toukokuuta 1690)ei lapsia  Filip III:n poika Espanjan perimyssota (1701–1714)Espanjan perimyssodan aikana Napolin kruunusta kiistelivät Boubon-sukuinen Espanjan Filip V ja Kaarle VI, Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisari, Habsburgin sukua. Sota päättyi Rastattin rauhaan, jossa Kaarle sai Napolin.Habsburgin suku (1714–1734) 100px|Kaarle VI   Kaarle VI(1685–1740)  7. maaliskuuta 1714 –2. kesäkuuta 1734  Elisabeth Christine(1. elokuuta 1708)neljä lasta  keisari Leopold I:n poikaFilip II:n pojanpojanpoika, sai Napolin Espanjan perimyssodassa mutta menetti sen Espanjalle vuonna 1734 Puolan perimyssodassa.Bourbonin suku (1734–1799) 100px|Kaarle VI  Kaarle VII(1716–1788)2. kesäkuuta 1734 -6. lokakuuta 1759 Maria Amalia(1738)kolmetoista lasta  Filip V:n poika.Hänen armeijanva valloitti Napolin 1734 Puolan perimyssodassa. Vuonna 1738 Wienin rauhassa Napoli tunnustettiin itsenäiseksi kuningaskunnaksi, jota hallitsi Espanjan Bourbonien sivuhaara. 100px|Ferdinand IV  Ferdinand IV(1751–1825)  6. lokakuuta 1759 -23. tammikuuta 1799  Maria Karoliina(12. toukokuuta 1768)seitsemän lastaFloridian Lucia Migliaccio(27. marraskuuta 1814)ei lapsia  Kaarle VII:n poika.Pakeni ranskalaisten hyökätessä maahan, jolloin perustettiin Partenopean tasavalta.Partenopean tasavalta (1799) 100px|Partenopaean tavaltadirektoriohallitus23. tammikuuta 1799 –13. kesäkuuta 1799   Ranskan armeijan perustama, päättyi talonpoikien vastavallankumoukseen.Bourbonin suku (1799–1806) 100px|Ferdinand IV  Ferdinand IV(1751–1825)  13. kesäkuuta 1799 –30. maaliskuuta 1806  Maria Karoliina(12. toukokuuta 1768)seitsemäntoista lastaLucia Migliaccio(27. marraskuuta 1814)ei lapsia  Kaarle VII:n poikaPalasi valtaan Partenopean tasavallan kukistuttuaNapoleonin vasallivaltio (1806–1815) 100px|Joseph I  Joosef I(1768–1844) 30. maaliskuuta 1806 –8. heinäkuuta 1808  Julie Clary(1. elokuuta 1794)kolme lasta  Carlo Buonaparten poika.Napoleonin veli, jonka tämä asetti Napolin kuninkaaksi, mutta jonka myöhemmin syrjäytti hänen lankonsa Joachim Murat. 100px|Joachim I  Joachim I(1767–1815) 1. elokuuta 1808 –22. toukokuuta 1815  Caroline Bonaparte(1. elokuuta 1794)kolme lasta  Pierre Murat-Jordyn poika.Napoleonin lanko, jonka tämä asetti Napolin kuninkaaksi.Ensimmäinen Molempain Sisiliain kuningas Bayonnen ediktin nojalla, Colletta P., History of the Kingdom (Napoli): 1734–1825, p.71 Hänet syrjäytettiin vallasta ja teloitettiin Etelä-Italiassa Pizzo Calabrossa sata­päiväisen keisari­kunnan jälkeen.Bourbonin suku (1815–1816) 100px|Ferdinand IV  Ferdinand IV(1751–1825)  22. toukokuuta 1815 –8. joulukuuta 1816  Maria Karoliina(12. toukokuuta 1768)seitsemäntoista lastaLucia Migliaccio(27. marraskuuta 1814)ei lapsia  Kaarle III:n poika.Palasi valtaan Joachim Murat'n kuoltua.Yhdisti Napolin ja Sisilian kuningas­kunnat Molempain Sisiliain kuningas­kunnaksi vuonna 1816 ja otti hallitsija­nimen Ferdinand I, Molempain Sisiliain kuningas.

 Lähteet 

*
Napoli