Etelä-Konneveden kansallispuisto

Etelä-Konneveden kansallispuisto on 1. syyskuuta 2014 perustettu kansallispuisto Keski-Suomen maakunnan ja Pohjois-Savon maakunnan rajalla Konneveden ja Rautalammin kuntien alueella, Konnevesi-järven alueella. Kansallispuiston pinta-ala on 17 neliökilometriä. Kansallispuisto perustettiin Rautalammin reittiin kuuluvan Konneveden ranta- ja saaristoluonnon eliöstön, kallioperän ja vesistömaiseman suojelemiseksi ja hoitamiseksi sekä yleistä virkistys- ja retkeilykäyttöä ja ympäristötutkimusta varten.

pienoiskuva|Melojia lähellä kansallispuistoa Etelä-Konneveden Mustalahdella kesäkuussa 2009.
Etelä-Konnevesi on Rautalammin reitin keskusjärvi, jonka vesi on erittäin kirkasta ja näkösyvyys suuri. Suurilla järvenselillä elää paljon selkävesilinnustoa. Kuikan ja sääksen kannat ovat vahvat, ja taantunut selkälokki pesii yhä järvellä. Konneveden rantamaiden kasvilajistoon kuuluu monia harvinaisuuksia, kuten metsänemä, hajuheinä, ruskopiirtoheinä ja suikeanoidanlukko, eteläiset varstasara ja lehtoneidonvaippa sekä pohjoiset pahtarikko ja pahtanurmikka.  Alueen eläin- ja kasvilajisto suojelunäkökulmasta on arvokasta. Karut ja jyrkät rannat ovat säilyneet paljolti rakentamattomina ja erämaisina. Kalliorantojen ohella saarten ja mantereen sisäosissa on rehevämpiä lehtoja. Alueella on Pohjois-Savon huomattavimmat lehmusesiintymät. Haavasta riippuvaisen lajiston kannalta Etelä-Konnevesi on valtakunnallisesti merkittävä alue. Järven itäisellä rannalla sijaitseva Kalajanvuori on paikallisesti tunnettu nähtävyyskohde, jolta avautuvat komeat näkymät yli järvenselkien.

Etelä-Konneveden ja sen itäpuolisen Enonniemen alueella on noin 1 500 hehtaaria valtion omistamia suojeltuja maa-alueita. Yksityisiä suojelualueita on noin 1 100 hehtaaria. Nämä alueet kuuluvat pääsääntöisesti Natura 2000 -ohjelmaan, vanhojen metsien suojeluohjelmaan ja rantojensuojeluohjelmaan. Alueella sijaitsee Metsähallituksen, kuntien ja yksityisten ylläpitämiä rantautumispaikkoja ja satamia, jotka palvelevat monipuolisesti veneilijöitä.

pienoiskuva|Laituri Etelä-Konneveden kansallispuistossa.
pienoiskuva|Pitkospuita Etelä-Konneveden kansallispuistossa.
Alueella oli jo ennen kansallispuiston perustamista jonkin verran retkeilyreitistöä. Puistoa rakennettaessa vuosina 2014–2015 polkujen määrä moninkertaistui. Patikointi keskittyy suurelta osin järven itäpuolelle, Rautalammille. Järven suuret selkävedet eivät varsinaisesti kuulu puistoon, kun taas sen itäosan saaristomainen alue muodostettiin valtakunnallisesti merkittäväksi melontakohteeksi. Kalastussäädöksiin ei tullut suuria muutoksia.

Etelä-Konneveden kansallispuistoa käytetään yhtenä Suomen kansallispuistoista myös radioamatöörien kansallispuistotyöskentelytodistuksen radiolähetyspaikka OHFF-0111:na. https://ohff.fi/ohff-kohteet-ja-tunnukset/

 Perustaminen 
Puiston perustaminen hyväksyttiin eduskunnassa kesäkuussa 2014. Laki kansallispuistosta hyväksyttiin 8. elokuuta 2014, ja voimaan se tuli 1. syyskuuta 2014.

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

 Etelä-Konneveden kansallispuisto Luontoon.fi
 Enonniemi Etelä-Konnevesi kansallispuistohankkeen sivut. Viitattu 8.3.2014.
 Etelä-Konneveden kansallispuisto Retkipaikka.fi
 Etelä-Konneveden alueen kehittäminen kansallispuistoksi  PDF, Keski-Suomen ELY-keskus
 Kisa kansallispuistoista: "Konnevesi on ottanut vähän etunojan suhteessa muihin" Yle Uutiset 30.5.2013

*