Punkalaitumen kirkko

Punkalaitumen kirkko on Punkalaitumella sijaitseva kirkkorakennus. Sen vihki käyttöön lääninrovasti Nils Idman vuonna 1774.Punkalaitumen historia 2, s. 318

Punkalaitumen seurakunta itsenäistyi Pietari Brahen allekirjoittamalla perustamiskirjalla 1639. Tuolloin Punkalaitumella oli jo aiemmin rakennettu kappelirakennus. Aikaisin säilynyt maininta nykyistä kirkkorakennusta edeltäneestä kirkosta on vuodelta 1724.Heininen, 1927, s. 7–9 Aivan kirkon viereen oli rakennettu 1761 valmistunut Antti Piimäsen suunnittelema tapulimaisesti nivelletty torni. Vanhaa kirkkoa kunnostettiin 1700-luvulla useaan otteeseen. Salama kuitenkin sytytti kirkon 1773, ja oli aloitettava uuden kirkon rakentaminen.Punkalaitumen historia 2, s. 316

Uuden kirkon suunnitteli ja rakensi rakennusmestari Johan Björman Humppilasta. Se nousi vanhan kirkon viereen punkalaitumelaisten omista puista ja osin omin voiminkin. Uuden kirkon alle ei aiemmasta rakennuksesta poiketen tehty enää hautauksia.Heininen, 1927, s. 15 Alkuperäisessä asussaan kirkko ilmeisesti edusti tyypillistä lounaissuomalaista pitkäkirkkotyyppiä. Kirkon sisämaalaus tehtiin 1796. Hirsipintainen kirkko laudoitettiin 1798.

Myöhemmin kaksi sivueteistä yhdistettiin kirkkosaliin, jolloin kirkko sai nykyisen ristikirkon muodon. Kellotapuli tehtiin ajan tavan mukaan kirkon länsipäähän. Piirustuksissa se oli piirretty sirommaksi, mutta rakennusvaiheessa päädyttiin kustannussyistä yksinkertaisempaan ja massiivisempaan muotoon. Nykyinen ulkoasu on peräisin 1800-luvun jälkipuolen, erityisesti A. Cavénin vuoden 1873 suunnitelmien pohjalta tehdyistä uudistuksista. Kirkkoa on korjattu mm. vuosina 1909, 1939 ja 1974. Seurakunnan 300-vuotisjuhlaa varten rakennus maalattiin ja interiööri modernisoitiin 1939 arkkitehti Bertel Strömmerin suunnitelman mukaan.Punkalaitumen historia 2, s. 324 Maalaustöistä vastasi ja koriste- sekä entisöintimaalaukset teki sisustusarkkitehti, taiteilija Antti Salmenlinna. Ulkoremontti ja -maalaus on tehty 1994.

1700-luvun lopulla rakennusmestari Björman sai urakaksi rakentaa alttarin. Vuoden 1796 sisämaalaustöiden yhteydessä kirkkomaalari Gustaf LukanderiaHeininen, 1927, s. 20 pyydettiin maalaamaan myös alttaritaulu.Punkalaitumen historia 2, s. 318 Vuoden 1826 kalustoluettelon mukaan tauluja oli kaksi asetettuina päällekkäin. Toinen esitti Jeesusta ristillä ja toinen ehtoollisen asettamista. Seurakunnan varastossa on ollut tallella kolmaskin, puolipyöreä ylösnousemusta kuvaava maalaus. Näin ollen kokonaisuus on ollut Turun tuomiokirkon mallin mukaan alkujaan kolmiosainen. Lukanderin urakkaan kuului myös yhä kirkossa nähtävänä oleva länsilehterin kaide, jossa on kuvattuina 21 profeettaa. Mustalla ja valkoisella maalattu saarnatuoli uudistettiin myöhemmin, eivätkä maalaukset ole enää näkyvissä. Kuten 1826 kalustoluettelosta ilmenee, ylin alttarimaalaus poistettiin jonkin ajan kuluttua. Vuosikymmenten jälkeen Lucanderin maalauksiin alettiin olla tyytymättömiä ja ryhdyttiin keräämään varoja uuteen tauluun. Kirkon nykyinen alttaritaulu on Alexandra Frosterus-Såltinin maalaama vuodelta 1888. Se esittää Kristuksen kirkastumista.[https://kansallisbiografia.fi/kansallisbiografia/henkilo/3370 Alexandra Frosterus-Såltinin KansallisbiografiaPunkalaitumen historia 2, s. 321 Lucanderin alttaritaulu kiinnitettiin seurakuntatalon (Bertel Strömmer 1954) alttariseinälle 2025.

Ensimmäiset urut saatiin vuonna 1876, kun neiti Vilhelmiina Siljander lahjoitti seurakunnalle Kalannin lukkari Hans Petter SpringertinSuomen historiallisia urkuja, Sibelius-Akatemia, viitattu 16.4.2024 (nimen lähde) rakentamat 7-äänikertaiset urut. Uudet 21-äänikertaiset urut hankittiin 1923, vanhat lahjoitettiin Halkivahan kirkkoon.Heininen, 1927, s. 26–27 Nykyiset 24-äänikertaiset urut ovat Hämeen Urkutehtaan valmistamat.

 Lähteet 



Viitteet

 Aiheesta muualla 

Luokka:Pirkanmaan kirkkorakennukset
Kirkko
Luokka:Suomen puiset pitkäkirkot