Vasil Levski

Vasil Levski (oik. Vasil Ivanov Kuntšev; 18. heinäkuuta (J: 6. heinäkuuta) 1837 Karlovo, Rumelia – 18. helmikuuta (J: 6. helmikuuta) 1873 lähellä Sofiaa, Bulgaria)Vasil Levski  Encyclopædia Britannica Online Academic Edition. Viitattu 4.1.2014. oli bulgarialainen vallankumousjohtaja ja itsenäisyystaistelija. Häntä pidetään nykyään Bulgariassa kansallissankarina.

Kuntšev toimi alkuaan vuosina 1858–1864 munkkina, mutta omistautui vuodesta 1866 kamppailulle Bulgarian vapauttamiseksi Ottomaanien vallasta. Rohkeutensa vuoksi hän sai kutsumanimen Levski, ’leijonamainen’. Munkkitaustansa vuoksi hänet tunnettiin myös lempinimellä Djakon (”diakoni”). Levski oli vuosina 1862 ja 1868 perustamassa kahta Belgradissa toiminutta bulgarialaisten vapaaehtoisten muodostamaa legioonaa, jotka hän myöhemmin yhdisti. Koska Serbian hallitus ei kuitenkaan antanut niille hänen toivomaansa tukea, hän päätti palata Bulgariaan nostattaakseen siellä kansannousun turkkilaisia vastaan. Tämä merkitsi Bulgarian kansallisen liikkeen siirtymistä uuteen vaiheeseen, jossa vallankumouksellinen toiminta tuotiin ulkomailta Bulgarian sisälle.Nordisk familjebok (1912), s. 322  Runeberg.org. Viitattu 4.1.2014.

Levski osallistui myös bulgarialaisten emigranttien vuonna 1869 Bukarestissa järjestämään kongressiin, jossa hän yhdessä Ljuben Karavelovin kanssa perusti Bulgarian vallankumouksellisen keskuskomitean. Keskuskomitea loi Bulgariaan ulottuneen asiamiesverkoston. Kansannousua valmistellessaan Levski kiersi salaa Bulgariassa levittämässä agitaatiokirjoituksia. Ollessaan vuonna 1872 salaisella komennuksella Bulgariassa hän joutui turkkilaisten vangitsemaksi sen jälkeen, kun eräs hänen postivaunuryöstön suorittanut toverinsa oli ilmiantanut hänet. Levski tuomittiin kuolemaan ja hirtettiin. Yritettyään itsemurhaa sofialaisessa vankilassa hänet teloitettiin valmiiksi puolikuolleena. Hirttopaikalle pystytettiin vuonna 1895 Levskin muistomerkki.

Nykyään Bulgariassa on paljon Levskin muistomerkkejä ja hänen mukaansa nimettyjä asioita. Vuonna 2007 järjestetyssä ”Suuret bulgarialaiset” -yleisöäänestyksessä hänet valittiin kaikkien aikojen suurimmaksi bulgarialaiseksi.

Lähteet

Aiheesta muualla

Luokka:Bulgarialaiset henkilöt
Luokka:Osmanien valtakunnan teloittamat
Luokka:Vuonna 1837 syntyneet
Luokka:Vuonna 1873 kuolleet
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit