Arctia (hotelli- ja ravintolayhtiö)

Arctia Oy oli suomalaisen valtionyhtiön Alkon tytäryhtiö, joka harjoitti hotelli- ja ravintolatoimintaa vuoteen 1997 saakka, kunnes sen liiketoiminta myytiin ruotsalaiselle Scandic-hotelliketjulle. Arctia, Alko tai valtio omistivat myös monet hotellikiinteistöt ja ravintolatilat, joissa Arctia toimi.

Historiaa
Arctia sai alkunsa vuonna 1935 nimellä Alkon Kansanravintolat Oy. Kieltolain jälkeen 1932 Oy Alkoholiliike Ab sai yksinoikeuden alkoholijuomien vähittäismyynnissä. Ruotsista saadun mallin mukaan haluttiin Alkon ottavan toimintansa piiriin myös niin sanotut ”kansanravintolat”. Alko ehdotti yhteistyötä ravintolatoimintaa harjoittavan osuusliike Elannon kanssa, joka kuitenkin kieltäytyi, koska halusi ravintoloidensa pysyvän alkoholittomina kieltolain jälkeenkin.Saarenheimo 1985, s. 15 Yhteistyökumppanien puutteessa Alkoholiliike perusti syyskuussa 1933 Ravintola Alkon Helsingin Siltasaareen, aivan Elannon raittiusravintolan viereen. Arkkitehtien Pauli Blomstedt ja Märta Blomstedt suunnittelema ravintola jakaantui katutason kansanravintolaan ja 53 porrasaskelmaa ylempänä sijainneeseen pöytiintarjoilusaliin. Yhteensä asiakaspaikkoja oli noin 400.Saarenheimo 1985, s. 19Hautajärvi, s. 153. Pian kuitenkin huomattiin, että Alkoholiliikkeen ravintolatoiminta kannattaisi siirtää tytäryhtiön hoidettavaksi, jolloin syntyi Alkon Kansanravintolat Oy.

Ravintola Alkon jälkeen toinen toimipiste oli Iso Roobertinkatu 28:aan perustettu Alkola, joka avattiin vappuna 1937. Myöhemmin alkoholiviittauksista yhtiön ravintoloiden nimissä haluttiin luopua, ja Alkolasta tuli ensin Vanha Robert ja vuonna 1978 pelkkä Robert.Saarenheimo 1985, s. 29–30
Matkailuhotellibisnekseen
Helsingistä Alkon Kansanravintolat alkoi edetä muualle Suomeen ja hotellitoimintaan. Vuonna 1936 valmistui Rovaniemelle Hotelli Pohjanhovi, ja seuraavaksi yhtiö meni mukaan Hämeenlinnan Hotelli Aulankoon. Sotien jälkeen Alkoholiliike ja Kansanravintolat kuitenkin myivät osuutensa molemmissa hotelleissa yhteistyökumppanille, Suomen Matkailijayhdistykselle.Hautajärvi, s. 134–135, 185–186, 196.Saarenheimo 1985 s. 35–37 Niiden sijaan Alkon ravintolayhtiö otti 1945 haltuunsa Imatran Valtionhotellin, joka kunnostettiin perusteellisesti Alkon 50-vuotisjuhlavuonna 1982.Saarenheimo 1985, s. 45

Vuonna 1941 Alkon Kansanravintolat hankki omistukseensa helsinkiläisravintola Tenhon Helsinginkatu 15:ssä ja vuonna 1943 Töölöntorin laidalta ravintola Bon Goût’n, jonka nimi kansanomaistettiin Keltaiseksi Lyhdyksi. Tästä kuitenkin luovuttiin sen pienuuden takia jo 1949. Tampereelta hankittiin välirauhan aikaan ravintola Hämeensilta, ja samoihin aikoihin yhtiön nimeksi tuli Alkon Ravintolat Oy.Saarenheimo 1985, s. 48–49

Sotien jälkeen ravintola Hämeensilta saatiin lopulta avatuksi, ja lisäksi otettiin yhtiön hoitoon Tampereen vanha Teatteriravintola, josta tuli nimikilpailun jälkeen Tillikka. Nimikilpailun voitti ehdotus Koskenkorva, mutta tuolle nimelle emoyhtiöllä oli suunnitteilla muuta käyttöä.Saarenheimo 1985, s. 57 Helsingissä Alkon Ravintolat Oy otti hoitoonsa Mannerheimintielle valmistuneen Messuhallin Messuravintolan, joka rakennuksen muututtua Töölön kisahalliksi tunnettiin nimellä City Marathon. Kun Messukeskus muutti Pasilaan 1975, Arctia sai hoidettavakseen myös uusien tilojen ravintolatoiminnan.Saarenheimo 1985, s. 60–61

Sotien jälkeen Alkon Ravintolat Oy:lle tarjottiin ostettavaksi ja hoidettavaksi niin monia ravintoloita ja hotelleja, että tarjouksia piti harkita huolella. Uusiksi toimipaikoiksi valikoituivat Haminan Seurahuone 1948, Kemiin rakennettu Hotelli Merihovi 1949, Kulosaaren Casino 1951 ja sittemmin Arctian lippulaivahotelliksi muodostunut Helsingin Kalastajatorppa olympiavuonna 1952.Saarenheimo 1985, s. 62–76Hautajärvi, s. 188, 196–197.

Yhtyneet Ravintolat Oy
Vuonna 1951 toimitusjohtajaksi tuli monien upseerien tavoin sotien jälkeen liike-elämään siirtynyt Aki Marte, joka nosti yhtiön seuraavien kymmenen vuoden kuluessa maan suurimmaksi hotelli- ja ravintolayhtiöksi.

Vuonna 1954 yritys ryhtyi käyttämään uutta ”alkoholitonta” nimeä Oy Yhtyneet Ravintolat Ab. Loppuvuodesta 1956 valmistui suuri Sillankorva-ravintolakokonaisuus Helsingin Siltasaareen.Saarenheimo 1985, s. 81–83, 95 Rovaniemelle valmistui vuonna 1960 Hotelli Polar, jonka kumppaniksi 30 kilometrin päähän rakennettiin vuonna 1967 kelohonkamaja Karhunpesä. Polarin moniin arvovieraisiin lukeutuu Persian šaahi vuonna 1970. Helsingin Mannerheimintien alkupäähän valmistui 1962 Hotelli Marski.Hautajärvi, s. 254–257, 275–276.Saarenheimo 1985, s. 84–90 Se tuli tunnetuksi Suomen ensimmäisestä klubimaisesta yökerhosta M-klubista sekä toimittajille tarkoitetusta Pressiklubista. Yhtyneiden Ravintoloiden toimitusjohtaja Marte luovutti Helsingin Kansainvälisen Lehdistöklubin käyttöön ”lehdistökabinetin” uuden hotellinsa tiloista, mistä hyvästä Helsingin Sanomalehtimiesyhdistys nimitti Marten kunnialehtimieheksi. Vuonna 1974 Yhtyneet Ravintolat osti Helsingin Eteläesplanadilta gourmet-ravintola Savoyn.Saarenheimo 1985, s. 81–92

Kantaravintolat Oy
1960-luvulla Alkossa alettiin kiinnittää huomiota maaseutupaikkakuntien anniskeluravintoloiden puutteeseen. Yhtyneiden Ravintoloiden rinnalle perustettiin ”olutravintolakokeilun 1963–1965” toteuttamiseksi Kantaravintolat Oy, joka alkoi perustaa Kantakrouvin nimellä tunnettuja ravintoloita ja Kantakievari-nimisiä hotelleja suomalaisiin maalaispitäjiin. Vuoteen 1974 mennessä, kun Kantaravintoloiden ensimmäinen toimitusjohtaja kauppaneuvos Aarne Alestalo (1914–1992) jäi eläkkeelle, niitä oli 34 ympäri maata ja yksi Tukholmassakin. Ne työllistivät noin 850 henkeä. Kantakievari-ketju ulottui Lappiin asti. Sodankylän keskustassa avattiin Kantakievari-hotelli vuonna 1968 ja Kittilän kirkonkylässä samoihin aikoihin. Kelohongasta rakennettu Kantakievari Luosto aloitti toimintansa Luoston matkailukeskuksessa vuonna 1970.Hautajärvi, s. 198, 277–278. Vuonna 1977 Kantaravintolat Oy perusti Helsingin Ruoholahdenkatu neljään jazzravintola Groovyn. Alkuinnostuksen jälkeen sen suosio alkoi kuitenkin hiipua niin, että paikka suljettiin 1986. Olutravintoloiden menestys maaseudulla poiki Tampereelle Pispalan Pulterin ja Helsingin Malmille Tillikan, jonka seinänaapureina olivat Alko ja poliisilaitoksen putka.Saarenheimo 1985 s. 99–100

Motorest ja Liikenneravintolat
Automatkailun kasvu sai Alkon vuonna 1965 perustamaan Motorest Oy:n rakentaakseen valtateiden varsille motelleja. Osakkaiksi siihen tulivat myös Kesko, Kesoil-huoltamoketju, Neste, Finnlines ja Autoliitto. Ensimmäinen liikepaikka oli Viitasaari, jonka jälkeen seurasivat Naantalin Kultainen Aurinko, Rovaniemen Polar Ounasvaara, Polar Lappenranta, Polar Espoo sekä Kuhmoinen, Pietarsaaren maalaiskunta ja Lapväärtti.Saarenheimo 1985, s. 94–96Hautajärvi, s. 197, 257–260. Motorest Oy rakennutti toimipaikkansa valtateiden varsille, ja niiden yhteydessä oli usein huoltoasema. Poikkeus oli Ounasvaaran laelle vuonna 1968 valmistunut Motorest-motelli näköalaravintoloineen. Motorest-ketjun siirtyessä 1970-luvun alussa Yhtyneille Ravintoloille se nimettiin Polar Ounasvaaraksi.Hautajärvi, s. 257–260. Samoihin aikoihin Yhtyneet Ravintolat hankki Porista Hotelli Juhana Herttuan ja Teljänhovin, ja rakennutti Turkuun Aurajoen rannalle suuren Marina Palace -hotellin. Vuonna 1977, Matkaravinto Oy:n luovuttua junaravintoloistaan, Yhtyneet Ravintolat ja VR perustivat Liikenneravintolat Oy:n, joka junien ravintolavaunujen ohella hoiti asemaravintoloita parhaimmillaan 18 paikkakunnalla.Saarenheimo 1985, s. 117–119

1970–1980-luvut
1970-luvun alussa Yhtyneet Ravintolat rakennutti Tampereelle professori Jaakko Laapotin piirtämän Hotelli Rosendahlin ja alkoi pyörittää 1972 valmistuneen Näsinneulan pyörivää näköalaravintolaa, kahvilaa ja baaria. Seksikkäästi puetuista baaritytöistä huolimatta Näsinneulan uutuudenviehätys karisi pian, ja yhtiö vetäytyi sen ravintoloiden hoitamisesta.

Yhtiön loppuvaiheen nimi Arctia Oy otettiin käyttöön 1980-luvun alussa. Vuonna 1980 Arctia osti Tampereen rautatieasemaa vastapäätä sijainneen perinteikkään funkishotelli Emmauksen ja teki siitä Hotelli Tampereen. Vaasasta ostettiin Hotelli Wasa. Samoihin aikoihin 1980-luvun alussa Arctia laajeni Tampereen seudulla myös olutravintoloiden alalla hankkimalla Ohranjyvän, kahvila Tavastian ja perusti Ylöjärvelle Klubin. Jo 1970-luvulla oli hankittu vaikeuksiin joutuneelta kuopiolaiselta Saastamoinen-yhtymältä Tampereen Stoppari, Vantaan Karhuntassu ja Don Antonio sekä Helsingin Fleminginkadun Cella. Vuonna 1984 avattiin Vantaan Tikkurilaan korkeatasoinen Pingviini ja otettiin hoidettavaksi Tampereen työväentalon ravintolat. Helsingin Arkadiankadun Hankkijan taloon perustettiin ravintola Kamppi ja koruton oluttupa Kampinkorva. Kruununhakaan avattiin holviravintola Välskärin Kellari.

Vuonna 1979 Arctia perusti henkilöstöravintoloihin erikoistuneen yhteisyrityksen Polarkesti Oy yhdessä Rautakirjan tytäryhtiön Kesti-Herkku Oy:n ja Matkailuliiton kanssa. Se sai liikevaihtoverollista ravintolatoimintaa varten tytäryhtiön Polarrest Oy 1980-luvun puolivälissä.Saarenheimo 1985 s. 121

1980-luvun alussa Arctia solmi lisenssisopimuksen ruotsalaisen Clock-hampurilaisketjun tuomisesta Suomeen. Sopimuskumppanina oli ruotsalainen SARA, joka Arctian tavoin oli valtio-omisteinen ravintolayhtiö. Ensimmäiset Clockit perustettiin 1980-luvun alkupuolella Helsingin Erottajalle ja Itäkeskukseen.Saarenheimo 1985, s. 122 Sittemmin niitä avattiin vielä Helsingin Messukeskuksessa Pasilassa, Espoon Tapiolan Sampokujalla sekä Keravalla sisähuvipuisto Fanfaarissa.

Myynti Scandicille 
Jo 1980-luvulla, mutta etenkin Suomen 1990-luvun alun lamavuosina hotelli- ja ravintola-alan yritykset ja niiden etujärjestö HRY kritisoivat voimakkaasti valtion vahvaa roolia alan markkinoilla. Alko toimi Arctian ja Kantaravintoloiden kautta joka osa-alueella loistohotelleista pikaruokaloihin. Valtiolla oli myös valtion ravitsemiskeskus, sittemmin Kulinaari Ravintolat. VR:n ja Arctian yhteisyritys Avecra, aiemmin Liikenneravintolat, hoiti juna- ja joitakin asemaravintoloita, aluksi myös yhtä hotellia. Tämä alkoi olla ETA-sopimuksen vastaista, kilpailua vääristävää toimintaa. Suomen EU-jäsenyysneuvottelujen johdosta Arctia ja Kantaravintolat päätettiin yhdistää ja vuonna 1997 koko toiminta myytiin Scandicille. Myös Kulinaari yksityistettiin myymällä se Fazerin omistamalle Amicalle (ent. Fazer Catering).

Viimeisenä toimintavuotenaan 1997 Arctialla oli Suomessa 21 hotellia ja 22 ravintolaa. Arctian liikevaihto oli 959 miljoonaa markkaa, josta 94 % tuli kotimaasta. Arctian palveluksessa oli keskimäärin 1 677 henkilöä. Arctian 21 hotelleista 11 sijaitsi Helsingin, Turun ja Tampereen talousalueilla. Helsingissä yhtiö pyöritti Mannerheimintien Hotelli Marskia, Katajanokan Grand Marinaa ja Munkkiniemen Kalastajatorppaa, jonka kiinteistökin oli Arctian omistuksessa. Lisäksi Arctia oli vielä vuonna 1996 hankkinut Finnairilta Helsingin kahden Inter Continental -hotellin liiketoiminnan. Niiden kiinteistöjen omistamiseen oli perustettu uusi kiinteistöyhtiö, jonka omistivat Arctian emoyhtiö Alko, Mannerheimin Inter-Continentalin omistanut Finnair ja Hakaniemen Strand-hotellikiinteistön omistanut Metra. 22 ravintolasta 17 sijaitsi Helsingissä. Arctialla oli hotellit myös Tukholmassa ja Brysselissä.

Vuonna 1997 ruotsalainen Scandic-ketju osti Arctian 22 hotellia, mutta ilmoitti pian luopuvansa niiden mukana tulleista ravintoloista, joita ei katsonut ydinliiketoimintaansa kuuluviksi. Valtaosan ravintoloista osti Royal Ravintolat Oy yhdessä pääomasijoitusyhtiö Capmanin kanssa.

Arctia-hotellit 1997
Arctian viimeisenä toimintavuotena sen toimintaan kuuluivat seuraavat hotellit ja ravintolat:

 Arctia Hotelli Espoo
 Arctia Hotel Grand Marina
 Arctia Hotel Kalastajatorppa
 Arctia Hotel Marski, Helsinki
 Arctia Imatran Valtionhotelli
 Arctia Hotelli Jyväskylä
 Arctia Hotel Kajanus, Kajaani
 Arctia Hotelli Kuopio
 Arctia Hotelli Patria, Lappeenranta
 Arctia Hotelli Luosto
 Karhunpesä, Rovaniemi
 Arctia Hotel Tampere
 Arctia Hotel Rosendahl, Tampere
 Arctia Hotel Ateljee, Turku
 Arctia Hotel Julia, Turku
 Arctia Hotel Marina Palace, Turku
 Arctia Kylpylähotelli Mesikämmen, Ähtäri
 Arctia Kylpylähotelli Kiannon Kuohut, Ämmänsaari
Hotellit ulkomailla
 Arctia Hotel Brussels, Bryssel
 Arctia Hotel Hasselbacken, Tukholma

Yhteistyöhotellit
 Hotelli Salpaus, Lahti
 Hotell Arkipelag, Maarianhamina
 Hotel Palace, Tallinna

Arctia-ravintolat 1997
Helsinki
 Alexander Nevski, Pohjoisesplanadi
 Café Strindberg, Pohjoisesplanadi
 G. W. Sundmans, Eteläranta
 Elite, Runeberginkatu
 Happy Days, Esplanadin puisto
 Havis Amanda, Pohjoisesplanadi
 Katajanokan Kasino
 Kellarikrouvi, Pohjoinen Makasiinikatu
 Royal Cotton Club, Pohjoisesplanadi
 Savoy, Eteläesplanadi
 Brasserie Arctia Pörssitalo, Pörssitalo, Fabianinkatu
 City Marathon, Mannerheimintie
 Banketti
 Halliravintolat
 Linnanmäen Ravintolat, Linnanmäki
 Messukeskuksen ravintolat
 Piratti, Gyldenintie, Lauttasaari
 Robert Ravintolat, Iso Roobertinkatu
 Sillankorvan Ravintolat, Siltasaarenkatu
 Stockmannin 6. kerroksen ravintolat, Mannerheimintie
 Tenkka, Helsinginkatu

Muu Suomi
 Leonardo, Jyväskylä
 Kantakrouvi, Lahti
 Kantakrouvi, Oulu
 Brasserie Arctia Teatteritalo, Tampere
 Hot Sugar, Tampere
 Hämeensilta, Tampere
 Tampere-talo
 Brasserie Arctia Napapiiri, Rovaniemi

Kantaravintolat Oy:n toimipaikat
Lähteet:, Alkoholipolitiikka-lehden 1/1978 liite. Viitattu 11.11.2017.

Alajärvi: Kantakievari, 1971–1991
Alajärvi: Kantakrouvi 
Espoo: Kantakrouvi, Maapallonkuja 1, Olari, 1976–1991
Haapajärvi: Kantakievari-Kantakrouvi, Puistokatu 91, 1976–1991
Helsinki: Kantakrouvi, Ruoholahdenkatu 4, 1964–1991, vuosina 1977–1986 jazzklubi Groovy
Helsinki: Kellarikrouvi, Fabianinkatu 17, 1965–1991
Helsinki: Kipakka / Kultainen kulaus, Alppila, 1977–1991
Helsinki: Wossikka, Pitäjänmäki, 1977–1991
Helsinki: Piratti / F.I.S.H., Lauttasaari, 1982–1991
Helsinki: Ateljé, Arkadiankatu, 1982–1991
Helsinki: Happy Days, Esplanadin puisto, 1983–1991
Helsinki: Pam Pam, Hallituskatu, 1983–1991
Helsinki: Bistro, Porthaninkatu, 1983–1991
Helsinki: Naapuri, 1983–1984
Helsinki: Elite, Runeberginkatu, 1985–1991
Ilmajoki: Kantakrouvi, 1965–1991
Inkeroinen: Kantakievari, 1971–1991
Jurva: Kantakievari, 1976–1983
Jyväskylä: Kantakrouvi, Hannikaisenkatu 27-29, 1963–1991
Kangasala: Kantakrouvi, 1964–1991
Kankaanpää, Kantakievari, Hotelli Pohjanlinna, 1989–1991
Kankaanpää, Kantakrouvi Kestitupa, 1989–1991
Karstula: Kantakrouvi, 1963–1974
Kauhajoki: Kantakrouvi 1963–1991; asuntohotelli 1971–1980
Kauhava: Kantakievari, Lauttamus, 1972–1991
Kauhava: Kantakrouvi, Lauttamus
Kitee: Kantakievari, Päätye, 1969–1991
Kitee: Kantakrouvi, Päätye
Kittilä: Kantakrouvi, Kirkonkylä, 1963–1982
Kotka: Kantakrouvi, Kymenlaaksonkatu 16, –1981
Kotka: Kantakrouvi Hamlet, 1977–1981
Kotka: Kairo, 1977–1991
Kouvola: Kummitäti, 1977–1981
Kuopio, Kummeli, 1977–1991
Kurikka: Kantakrouvi, 1965–1978
Kärkölä, Kantakrouvi, Järvelä, 1967–1991
Lahti: Kantakrouvi, 1988–1991
Laitila: Kantakievari, Kirkonkylä, 1970–1991
Laitila: Kantakrouvi, Kirkonkylä
Lappajärvi: Kantakrouvi, 1967–1991
Leppävirta: Kantakievari Leppäkerttu 1976–1990
Mäntyharju: Kantakrouvi, Kauppatie, 1967–1982
Närpiö: Gästgivars, 1966–1980
Orimattila: Kantakrouvi, 1966–1977
Oulu: Kantakrouvi, Suomalainen Klubi, 1987–1991
Paltamo: Kantakrouvi, Kirkonkylä, 1974–
Paltamo: Kantakievari, 1974–1984
Rovaniemi: Kantakrouvi, Hartsuherra, 1985–1991
Ruovesi: Kantakrouvi / Kantakievari, Kirkonkylä, 1964–1983
Seinäjoki: Kantakrouvi, Kalevankatu 10, 1967–1991
Seinäjoki: Kantakievari, Hotelli Aapo, 1984–1991
Sodankylä: Kantakrouvi, Kirkonkylä, 1968–1991
Sodankylä: Kantakievari, Luosto, 1970–1991
Sodankylä: Hotelli Luostonhovi, 1980–
Sodankylä: Revontuli, 1974–1978
Sotkamo: Kantakrouvi, Kirkonkylä, 1969–1991
Sotkamo: Kantakievari Hiukanhovi, 1974–1981
Suomussalmi: Kantakievari ja Kantakrouvi, Ämmänsaari, 1969–1991, Kiannon Kuohut -kylpylä 1988–
Sysmä: Kantakievari, 1966–1977
Tammisaari: Torg Café / Old Oaks, 1982–1989
Tukholma, Ruotsi: Karelia, 1974–1979
Turku: Kantakrouvi, Humalistonkatu 18, 1963–1987
Turku: Olavin Krouvi, Hämeenkatu 30, 1964–1991
Turku: Kantakievari Hotelli Henrik, 1986–1991
Vantaa: Toppari, 1977–1991
Vimpeli: Kantakrouvi, Kirkonkylä, 1962–1991
Ähtäri: Kantakrouvi, 1965–1991
Ähtäri: Kantakievari Mesikämmen, 1976–1991

Lähteet



Viitteet

Luokka:Entiset suomalaiset valtionyhtiöt
Luokka:Hotelliketjut
Luokka:Entiset suomalaiset ravintolaketjut