Imatra-yhdistys

Imatra-yhdistys (Brooklyn) oli suomalaisten siirtolaisten yhdistys Brooklynissa New Yorkissa. Yhdistyksen perusti rakennusmestari John A. Koski. Ensimmäinen kokous pidettiin 6. joulukuuta 1890 ja perustava kokous 14. joulukuuta 1890. Yhdistyksen tarkoituksena oli ”Amerikassa olevien suomalaisten sekä aineellisen että henkisen tilan kehittäminen.” Ilmonen, S.: Amerikan Suomalaisten Sivistyshistoria. Edellinen osa. Suom. -lut. kustannusliikkeen kirjapainossa, Hancock, Michigan 1930.Tokoi, Oskari: Amerikan Suomalaisia. Tammi, Helsinki 1949.Tommola, Esko: Uuden maan rakentajat. New Yorkin suomalaisten tarina. Otava 1989. Myös avustustoiminta oli jo alusta lähtien osa sen toimintaa. Sulkanen, Elis: Amerikan suomalaisen työväenliikkeen historia. Amer. Suom. Kansanval. Liitto ja Raivaaja Publish. Company, Fitchburg, Massachusetts 1951.

 Alussa työväenyhdistys 
pienoiskuva|John A Koski
Aluksi yhdistys oli suomalainen työväenyhdistys ja se oli ensimmäinen työväenyhdistys, jonka suomalaiset Amerikkaan perustivat. Engelberg, Rafael: Suomi ja Amerikansuomalaiset. Keskinäinen yhteys ja sen rakentaminen. Suomi-Seura ry, Helsinki 1944. Suomalaiset siirtolaiset olivat työväkeä ja siten yhdistyksen nimeksi tuli Amerikan Suomalainen Työväenyhdistys Imatra. Työväenyhdistys nimestään huolimatta toiminta ei perustunut marxilaiselle ideologialle, vaan sen toiminnassa oli havaittavissa wrightiläiselle työväenliikkeelle ominaisia piirteitä, jossa pyrkimyksenä oli edistää työväestön kulttuuritoimintaa ja kohottaa heidän sivistystasoaan ja estää heitä liittymästä sosialistisiin yhdistyksiin. Kero, Reino: Suomalaisina Pohjois-Amerikassa. Siirtolaisuusinstituutti, Turku 1997.Kero, Reino: Suuren lännen suomalaiset. Otava, Helsinki 1976. Liski, Ilkka: Amerikan Suomalainen Työväenyhdistys Imatra 1 (1890-1921). Turun historiallinen arkisto 35. Turun yliopisto. 1978. Yhdistys otti heti alussa myös naisia mukaan seuran toimintaan. 1891-1991 Kansallisseura Imatra 100-vuotismuistojulkaisu (julkaistu syyskuussa 1991). s. 8-9, 30-32, 34, 36-40, 42, 45, 47-48. Ensimmäisenä tehtävänään yhdistys perusti oman torvisoittokunnan. Sen lisäksi perustettiin lauluseura ja näytelmäseura.

Imatran perustamisella oli suuri vaikutus amerikansuomalaisiin, sillä sen seurauksena perustettiin suomalaisia työväenyhdistyksiä muillekin paikkakunnille. Kun Imatra-yhdistyksen toiminta vilkastui ja laajeni, se ryhtyi rakentamaan kaikkialla Pohjois-Amerikan alueella olevista suomalaisista työväenyhdistyksistä yhtenäistä kansallista verkostoa. Tätä varten perustettiin koko maan kattava keskusjärjestö, jonka nimeksi tuli Amerikan Suomalainen Työväenliitto Imatra, eli Imatra-liitto.  Se perustettiin helmikuulla 1903. Siihen kuului noin 40 paikallista suomalaista työväenyhdistystä eri puolilla Yhdysvaltoja ja Kanadaa ja sen yhteinen jäsenmäärä oli noin 2000. Nämä Imatra-liittoon kuuluneet yhdistykset oli numeroitu ja tunnettiin numeron perusteella. Brooklynin alkuperäinen Imatra-yhdistys oli Imatra 1.

Imatra-liitto kuitenkin hajosi pian eikä suunnitelmaa saatu vietyä eteenpäin. Liiton hajotti muotiin tullut sosialismi. Hendrickson, Martin: Muistelmia Kymmenvuotisesta Raivaustyöstäni. Raivaajan Kirjapaino, Fitchburg, Massachusetts 1909. Suomesta tulleet sosialistiagitaattorit levittivät sosialismioppiaan näihin paikallisiin työväenyhdistyksiin, sillä seurauksella, että ne erosivat Imatra-liitosta ja liittyivät Amerikan sosialistipuolueeseen. Liiton hajoaminen oli suuri menetys amerikansuomalaisten oman ja yhtenäisen koko Pohjois-Amerikan kattavan kansallisen kulttuuriyhteisön rakentamisessa. Liitto lakkautettiin helmikuulla 1917. Liiton lehtenä oli Työväen Album. Imatra-yhdistys ei hyväksynyt sosialismia ja se jäi yksin ja jatkoi toimintaansa kansallisella linjalla paikallisena yhdistyksenä. 

Amerikansuomalainen sosialismi sai alkunsa Imatra-yhdistyksestä vuonna 1899. Kolehmainen, John L.: The Finns in America. A Bibliographical Guide to Their History. Suomi College, Hancock, Michigan 1947.  Imatra-liitosta erottuaan sosialistien toiminta keskittyi politiikkaan, mutta myöhemmin, kun suomalaisten kiinnostus sosialismiin hiipui, alkoivat sosialistit harrastamaan suomalaista kulttuuritoimintaa, eli samaa kun Imatra-yhdistys.

Imatra-yhdistys perustaa oman sanomalehden 10. kesäkuuta 1906. Sen nimeksi tulee New Yorkin Uutiset. Imatra-yhdistyksen kokousten pöytäkirjat: 1906, 1907, 1910, 1911, 1921, 1923-1925, 1946, 1949, 1960, 1971, 1986, 1991. Lehdellä oli merkittävä asema amerikansuomalaisessa lehdistössä. Se lakkautettiin vuonna 1992.
Vuonna 1906 Imatra-yhdistyksessä on seuraavat osastot: Puhujaseura, Naisseura, Näytelmäseura, Soittokunta, Huvitoimikunta, Kirjasto ja Lukutupa. Miss Finland 1986 on valittu Imatralla, s. 6. New Yorkin Uutiset, 14. lokakuuta 1986.

Syyskuulla 1907 Imatra-yhdistys ryhtyy keräämään varoja Laukon kartanon torppareille Suomeen, ”jotka uloshäädön kautta ovat joutuneet avuttomaan tilaan.” 

Osa Imatra-liittoon kuuluneista suomalaisista työväenyhdistyksistä eri osavaltioissa.
Yhdistyksen nimiKaupunki ja osavaltio Imatra 1 - Imatra-liiton päämaja  Brooklyn, New York Imatra 2  Harlem, New York City, New York Imatra 3  Gardner, Massachusetts Imatra 5  Vanalhaven, Maine Imatra 9  Thunder Bay (Port Arthur), Ontario, Kanada Imatra 12  Glassport, Pennsylvania Imatra 15 - oli myöhemmmin Fifth Avenue Haali  Harlem, New York City, New York Imatra 16  Worcester, Massachusetts Imatra 17 - Suomalainen työväenyhdistys Taimi  Peabody, Massachusetts Imatra 19  Fitchburg, Massachusetts Imatra 20 (22) - Suomalainen työväenyhdistys Taisto  Maynard, Massachusetts Imatra 21 - Suomalainen työväenyhdistys Veli  Quincy, Massachusetts Imatra 25  Chicago, Illinois Imatra 27  Ashtabula, Ohio Imatra 29 - Finnish American Labor Alliance  Norwood, Massachusetts Imatra 30  Cleveland, Ohio Imatra 31  Superior, Wisconsin Imatra 33  Sijainti ei tiedossa Imatra 35 - Tätä numeroa on käytetty useaan kertaan.  Sijainti ei tiedossa Imatra? - numero ei tiedossa Suomalainen työväenyhdistys Walon Virta  San Fransisco, California Imatra? - numero ei tiedossa  Waukegan, Illinois Imatra? - numero ei tiedossa  Boston, Massachusetts Imatra? - numero ei tiedossa Suomalainen työväenyhdistys Ilmarinen  Fall River, Massachusetts Imatra? - numero ei tiedossa Suomalainen työväenyhdistys Veljeys  Rockport, Massachusetts Imatra? - numero ei tiedossa Suomalainen työväenyhdistys Ystävät  Duluth, Minnesota Imatra? - numero ei tiedossa  Chisholm, Minnesota Imatra? - numero ei tiedossa  Ely, Minnesota Imatra? - numero ei tiedossa  Red Lodge, Montana Imatra? - numero ei tiedossa  Aberdeen, Washington
 Imatra Hall 

Imatra-yhdistys rakensi oman toimitalon ja muutti siihen 1. marraskuuta 1908. Avajaisjuhlat pidettiin 18-19 marraskuuta. Yhdistys hankki uuteen taloonsa oman sähkökoneen, joka tuotti sähköä taloon. “Kyllä siitä puhuttiinkin, sillä tämä tapaus oli historiallinen Finntownin  mäellä. Sillä Imatra-yhdistys se oli, joka toi ensimmäiset sähkövalot Pukinmäelle.” Tämä toimitalo oli ratkaisevan tärkeä yhdistyksen toiminnan kehittymiselle. Siitä tuli kuuluisa suomalaisten kokoontumispaikka.(4)(28)(24)Goldman, Ari L.: “Brooklyn´s Finntown Losing Its Flavor.” The New York Times. August 20, 1972, Page 102.

Joulukuulla 1908 Imatra-yhdistyksessä vaalitaan raittiusaatetta, sillä Imatra-talon “seinien sisäpuolelle ei väkijuomia saa tuoda, eikä kukaan saa siellä tästä lähtien päihtyneenä esiintyä.“ “Myös tupakanpoltto on ehdottomasti kielletty ravintolahuoneessa.” 

Imatra-yhdistys perusti työnvälitystoimiston Matti Kurikan ehdotuksesta. Se aloitti toimintansa 1. joulukuuta 1910. Vuoden aikana toimisto välitti työpaikan noin 50-60:lle miehelle ja 135:lle naiselle. Naisille palvelupaikkoja olisi ollut paljon enemmän saatavana, kuin oli hakijoita. Vuonna 1912 toimisto välitti 242 työpaikkaa.

Vuonna 1910 Imatran näytelmäseura on esittänyt useita näytelmiä yhdistyksen talossa, mm. Pimeyden Valta, Charleyn Täti, Jeppe Niilonpoika, Tukkijoella, Roinilan Talossa ja Viimeinen Ponnistus. Vierailunäytäntöinä on esitetty Kristitty ja Kun piiat ovat lakossa.

 Avustusyhdistys ja kansallisseura 
Lokakuulla 1892 puheenjohtaja Koski esittää yhdistyksen kokoukselle: ”Koska synnyinmaassamme Suomessa on kato kohdannut ja nälänhätä uhkaa siellä, niin olisi meidän velvollisuutemme täällä, jotka olemme paremmissa oloissa ryhdyttävä jonkinmoisiin aputoimiin nälkää kärsivien hyväksi, joka esitys yksimielisesti hyväksyttiin.” 

Yhdistyksen vuosikokouksessa 20. tammikuuta 1918 tehtiin Imatra-yhdistyksen sääntöihin seuraavat uudet pykälät: Pykälä 8 - Yhdistys koettaa tehdä parhaansa suomalaisten tunnetuksi tekemisessä Yhdysvalloissa, Pykälä 9 - Yhdistys tunnetaan virallisesti nimellä Finnish Aid Society Imatra (Suomalainen avustusyhdistys Imatra) ja Pykälä 22 - “Jos seura hajoaa, tahi sen toiminta käy niin laimeaksi että on pelkoa yhdistyksen lakkaamisesta, älköön seuran omaisuutta liikuteltako tahi myytäkö ilman Suomen Senaatin erikoislupaa. Tätä pykälää ei saa muuttaa.” 

Yhdistys on alun perin ollut työväenyhdistys ja myöhemmin avustusyhdistys, mutta heinäkuulla 1921 siitä tulee kansallisseura ja siitä käytetään nimeä Kansallisseura Imatra. 

Imatra-yhdistys lähettää 13. toukokuuta 1923 7 henkilön ryhmän Ellis Island´iin avustamaan suomalaisia siirtolaisia maihinnousussa. 

 Vieraita Suomesta 
Suomesta tulleiden taiteilijoiden ja muiden vieraiden käynti Imatra-talolla on ollut keskeisellä sijalla yhdistyksen toiminnassa. Konsertteja Imatra-talolla ovat pitäneet mm. seuraavat taiteilijat: Uuno Klami  27. lokakuuta 1917, Alfred Tanner 29. toukokuuta 1924, Robert Kajanus 11. tammikuuta 1925, Lea Piltti 24. huhtikuuta 1949, Tapio Rautavaara 22. lokakuuta 1959, Henry Theel 2. helmikuuta 1973 ja Heimo Haitto 24. tammikuuta 1984.

Muita merkittäviä Imatra-talolla käyneitä vieraita ovat mm. Paavo Nurmi 19. helmikuuta 1966, Anne Pohtamo 5. helmikuuta 1978, ministeri Kaarina Suonio seurueineen 13. syyskuuta 1982, Suomen Presidentti Mauno Koivisto ja Rouva Tellervo Koivisto seurueineen 25. lokakuuta 1985 ja ministeri Taxell seurueineen 10. huhtikuuta 1988 ja Opetusministeriön kansliapäällikkö Jaakko Numminen helmikuun lopulla 1992. 

Imatra-yhdistys järjesti Sibelius-juhlan mestarin syntymäpäivänä joulukuun 8. 1935. Juhla oli suuri menestys. Läsnä oli ollut myös ministeri Järnefelt. 

Imatra-yhdistys on ollut ensimmäiset 50 vuotta raittiusseura, mutta nyt se päättää hankkia luvan väkevien juomien myynnille. Yhdistyksen baari aloittaa toimintansa 27. elokuuta 1941. 

Taidemaalari Juho Rissanen kävi 1. lokakuuta 1946 tiedustelemassa, jos Imatra-yhdistys olisi halukas tilaamaan häneltä seinämaalauksen taloonsa. 

Tammikuun 23. päivänä 1949 ilmoitetaan, että Imatra-yhdistys on lähettänyt paketteja Suomeen köyhäinlaitoksille ja 7:lle perheelle ja edelleenkin koettavat toimia Suomen köyhien ja orpojen hyväksi. 

Katsaus Imatra-yhdistyksen tilanteesta vuonna 1959: “Kuten muistatte, alkoi tämä vuosi tavattoman vaikeissa olosuhteissa, sillä olimmehan vähällä menettää talomme vieraan aineksen temmellyspaikaksi ja omien jäsenten sisälle pääsy toisinaan kävi kovin tukalaksi. Piti todella ottaa asiat rautaisin kourin käsiteltäväksi, sillä todellinen puhdistus oli aikaan saatava. Onnistuimmekin tässä melko hyvin ja jo alkoi rauhallisuus ja järjestys palautua, jopa niinkin hyvin, että tuntui toisinaan kuin kaikki olisivat meidät unohtaneet. Olemme siitä hiljalleen taasen päässeet ylös ja näyttää, että elämä on saanut uutta vauhtia eteenpäin mennäkseen.” Yhdistyksessä oli monta kertaa pohdittu sitä, että hyväksytäänkö Imatra-yhdistyksen jäseneksi ei-suomalaisia. Nyt tultiin siihen tulokseen, että ei hyväksytä.  

Imatra-yhdistys alkaa järjestämään Miss Finland -kauneuskilpailuita. Ensimmäiset pidetään 6. lokakuuta 1968. Vuodesta 1970 lähtien Finnair lahjoitti voittajille edestakaisen matkalipun Suomeen. Imatralla valittiin Miss Finland 1990, s. 9. Amerikan Uutiset, 9. lokakuuta 1990.

Suomen Kansallisteatterin näyttelijät, eli Sakari Jurkan ryhmä, esitti Imatralla 2. kesäkuuta 1971 komedian Myöhästynyt hääyö. Esitys oli “suurmenestys” ja se esitettiin uudelleen 27. kesäkuuta. 

Ensimmäiset 95 vuotta yhdistyksen kielenä on käytetty Suomen kieltä, mutta nyt yhdistykseen on otettu ei-suomalaisia jäseniä ja sen takia 16. helmikuuta 1986 pidetystä vuosikokouksesta lähtien yhdistyksen kielenä käytetään Englantia. 

Vuonna 1987 Imatra-yhdistyksellä oli suunnitelmia perustaa vuotuinen musiikkifestivaali, jossa esiintyisi suomalaisia ja amerikkalaisia taiteilijoita. Suomessa toimivilta festivaaleilta tiedusteltiin, jos he tulevat mukaan järjestämään tätä festivaalia New Yorkiin. Useat heistä suhtautuivat asiaan myönteisesti. Musiikki festivaali New Yorkissa, kirje SATA-HÄME SOI festivaalilta Suomesta 1. lokakuuta 1987.

Länsirannikon poliisilaulajat, 60 poliisin kuoro Suomesta, esiintyi Imatralla 7. maaliskuuta 1991. Samassa tilaisuudessa esiintyi myös New York Cityn poliisikuoro, johon kuuluin 40 mies- ja naislaulajaa. 

Imatra-yhdistyksen 100-vuotisjuhlat pidettiin 19-22. syyskuuta 1991, eli ne kestivät neljä päivää. Juhlien yhteydessä Imatra-talon edessä olevalle 40. kadulle annettiin rinnakkaisnimi Finlandia Street. Tilaisuudessa Järvenpään Mieslaulajat esittivät Sibeliuksen Finlandia-hymnin. Tämän jälkeen kansallispukuinen lippukulkue johti yleisön Imatra-talolle, pääjuhlan tapahtumapaikalle. ”Heikki Sarmanto avajaisjuhliin Imatran vuosijuhla alkamassa” s. 4. New Yorkin Uutiset, 25. joulukuuta 1990.

Muutama vuosi 100-vuotisjuhlien jälkeen Imatra-yhdistys oli joutunut taloudellisiin vaikeuksiin ja syksyllä 1995 se oli jo niin velkaantunut, että ei enää siitä toipunut. Imatran talo myytiin ja jäljelle jääneestä omaisuudesta tehtiin säätiö Imatra Foundation. Imatra-yhdistys lakkautettiin 26. huhtikuuta 1996.  Imatran talo myytiin ja jäljelle jääneestä omaisuudesta tehtiin säätiö Imatra Foundation. Talon osti Brooklynin Resurrection Church. Imatra-yhdistys lakkautettiin 26. huhtikuuta 1996 ja Imatra Foundation lakkautettiin syksyllä 2011.

 Imatra-yhdistyksen puheenjohtajat ja heidän toimikautensa: 
NimiToimikausi1. John A. Koski  Alkukokous 6. joulukuuta 1890

Perustava kokous 14. joulukuuta 1890.

Kausi 1: 13. tammikuuta 1891 - 6. tammikuuta  1895.

Kausi 2: 25. tammikuuta 1912 - 29. tammikuuta  1913.2. Akseli Järnefelt  Kausi 1: 6. tammikuuta 1895 - 19. tammikuuta 18963. Charles Blomqvist  Kausi 1: 19. tammikuuta 1896 - 3. tammikuuta 18974. Isak JuseliusKausi 1: 3. tammikuuta 1897 - 3. tammikuuta  1899.

Kausi 2: 14. tammikuuta 1900 - 13. tammikuuta  1901.

Kausi 3: 12. tammikuuta 1902 - 14. tammikuuta  1906.

Kausi 4: 9. tammikuuta 1910 - 21. heinäkuuta  1910.

Kausi 5: 23. heinäkuuta 1914 - 10. tammikuuta  1915.

Kausi 6: 23. tammikuuta 1916 - 14. tammikuuta  1917.5. Esa TakalaKausi 1: 3. tammikuuta 1899 - 14. tammikuuta  1900.6. A. VilanderKausi 1: 13. tammikuuta 1901 - 12. tammikuuta  1902.7. Eero W. HelinKausi 1: 14. tammikuuta 1906 - 27. tammikuuta  1907.

Kausi 2: 10. tammikuuta 1935 - 9. tammikuuta  1936.

Kausi 3: 11. helmikuuta 1937 - 11. tammikuuta  1942.8. Salomon LaitinenKausi 1: 27. tammikuuta 1907 - 9. tammikuuta  1910.

Kausi 2: 25. elokuuta 1910 - 5. tammikuuta  1911.9. W. LauriKausi 1: 21. heinäkuuta 1910 - 25. elokuuta  1910.10. Matti SimpanenKausi 1: 5. tammikuuta 1911 - 25. tammikuuta  1912.11. J. A. HarpetKausi 1: 29. tammikuuta 1913 - 3. toukokuuta  1914.

Kausi 2: 10. tammikuuta 1915 - 23. tammikuuta  1916.12. A. UksilaKausi 1: 14. tammikuuta 1917 - 5. toukokuuta  1918.13. Henry AaltoKausi 1: 5. toukokuuta 1918 - 27. maaliskuuta  1921.

Kausi 2: 26. tammikuuta 1928 - 9. tammikuuta  1930.14. Hjalmar PalmroseKausi 1: 27. maaliskuuta 1921 - 15.  tammikuuta 1922.

Kausi 2: 9. tammikuuta 1936 - 11. helmikuuta  1937.15. Hjalmar KetonenKausi 1: 15. tammik. 1922 - 18. maalisk. 1923  (kuoli).16. Kalle SoiniKausi 1: 4. huhtikuuta 1923 - 26. tammikuuta  1928.17. Väinö JaakkolaKausi 1: 9. tammikuuta 1930 - 26. tammikuuta  1931.18. Karl LehtinenKausi 1: 26. tammikuuta 1931 - 26. syyskuuta  1932.19. Gustav HeleniusKausi 1: 26. syyskuuta 1932 - 10. tammikuuta  1935.20. Laila SaloKausi 1: 11. tammikuuta 1942 - 19. huhtikuuta  1942.21. A. F. DjerfKausi 1: 19. huhtikuuta 1942 - 24. tammikuuta  1943.22. Väinö SarlinKausi 1: 24. tammikuuta 1943 - 30. tammikuuta  1944.23. Elmer ArraKausi 1: 30. tammikuuta 1944 - 19. tammikuuta  1947.

Kausi 2: 7. kesäkuuta 1949 - 22. tammikuuta  1950.24. Hugo KetolaKausi 1: 19. tammikuuta 1947 - 23. tammikuuta  1949.

Kausi 2: 18. tammikuuta 1953 - 22. tammikuuta  1956.

Kausi 3: 26. tammikuuta 1964 - 24. tammikuuta  1965.25. Risto RimeyKausi 1: 23. tammikuuta 1949 - 7. kesäkuuta  1949.26. Werner WäisänenKausi 1: 22. tammikuuta 1950 - 20. tammikuuta  1952.27. Maikki HelinKausi 1: 20. tammikuuta 1952 - 18. tammikuuta  1953.28. Urho OstmanKausi 1: 22. tammikuuta 1956 - 27. tammikuuta  1957.29. Alan FillmoreKausi 1: 27. tammikuuta 1957 - 26. tammikuuta  1958.

Kausi 2: 20. tammikuuta 1963 - 26. tammikuuta  1964.

Kausi 3: 28. tammikuuta 1968 - 26. tammikuuta  1969.30. Mauri PelkonenKausi 1: 26. tammikuuta 1958 - 24. tammikuuta  1960.31. Eino SalimKausi 1: 24. tammikuuta 1960 - 21. tammikuuta  1962.32. John AarnioKausi 1: 21. tammikuuta 1962 - 20. tammikuuta  1963.33. Harry MannerKausi 1: 24. tammikuuta 1965 - 30. tammikuuta  1966.34. Alpo HautamäkiKausi 1: 30. tammikuuta 1966 - 28. tammikuuta  1968.

Kausi 2: 24. tammikuuta 1971 - 30. tammikuuta  1972.

Kausi 3: 2. elokuuta 1972 - 28. tammikuuta  1973.

Kausi 4: 27. tammikuuta 1974 - 26. tammikuuta  1975.

Kausi 5: 25. tammikuuta 1976 - 19. huhtikuuta  1976.

Kausi 6: 14. helmikuuta 1982 - 6. helmikuuta  1983.35. Eric WilliamsKausi 1: 26. tammikuuta 1969 - 25. tammikuuta  1970.36. Eugen MannerKausi 1: 25. tammikuuta 1970 - 24. tammikuuta  1971.37. John KetolaKausi 1: 30. tammikuuta 1972 - 2. elokuuta  1972.38. Arvo EkKausi 1: 28. tammikuuta 1973 - 27. tammikuuta  1974.

Kausi 2: 26. tammikuuta 1975 - 25. tammikuuta  1976.39. Hjalmar KoivuKausi 1: 19. huhtikuuta 1976 - 30. tammikuuta  1977.40. Urpo KurkoKausi 1: 30. tammikuuta 1977 - 29. tammikuuta  1978.41. Eino HonkaKausi 1: 29. tammikuuta 1978 - 28. tammikuuta  1979.42. Lempi IssakainenKausi 1: 28. tammikuuta 1979 - 27. tammikuuta  1980.43. Raymond AndersonKausi 1: 27. tammikuuta 1980 - 14. helmikuuta  1982.44. Mauno LaurilaKausi 1: 6. helmikuuta 1983 - 13. maaliskuuta  1988.45. Veikko LaihoKausi 1: 13. maaliskuuta 1988 - 7. kesäkuuta  1992.

Kuvia yhdistyksen toiminnasta

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 
 New Yorkin Uutiset: “Imatra-haali vetää väkeä” – 13. joulukuuta 1988, s. 4.
 New Yorkin Uutiset: “Kaikki mukaan tukemaan uutta, uljasta Imatraa!” – 14. helmikuuta 1989, s. 3. 
 1891-1991 Kansallisseura Imatra 100-vuotismuistojulkaisu (julkaistu syyskuussa 1991).
 New York Newsday: “A Little Bit of Scandinavia Club recalls Sunset Park´s past” – 27. helmikuuta 1992, s. 27. 
 Imatra-yhdistyksen kokousten pöytäkirjat.

Luokka:Brooklyn
Luokka:New Yorkin historia
Luokka:Amerikansuomalainen kulttuuri