Museo Militaria

Museo Militaria on Suomen tykistö-, viesti- ja pioneeriaselajien historiaa tallentava ja esittelevä sotahistoriallinen aselajimuseo. Museo toimii Hämeenlinnassa Linnanniemen kaupunginosassa vanhoissa kasarmirakennuksissa. Museo Militaria syntyi vuoden 2013 alussa kun Suomen Tykistömuseo, Pioneerimuseo ja Viestimuseo yhdistyivät. Museota ylläpitää Suomen tykistö-, pioneeri- ja viestimuseoyhdistys, jonka jäseniä ovat Tykkimiehet ry, Viestikiltojen liitto ja Pioneeriaselajin Liitto.

Näyttelyn rakenne
Museolla on yksi kolmeen kerrokseen jakautunut perusnäyttely ja vaihtuvia erikoisnäyttelyitä.
Perusnäyttely ensimmäisessä kerroksessa

Ensimmäisen kerroksen näyttely alkaa ajallisesti keskiajasta ja jatkuu Suomen sisällissotaan. Ensimmäisessä kerroksessa on Pro Patria () -sali, jossa on esillä muun muassa jääkärikenraali Väinö Valveelle myönnettyjä kunniamerkkejä.Näyttelyt, Museo Militaria

Museo Militariassa on myös ajoittain käytetty Viestimuseon entistä museoamatööriradioasemaa, jonka kutsumerkki on OI3SVM. Asemaa käytetään kesäisin sekä myös perinneradiotapahtumassa puolustusvoimain lippujuhlan päivänä ja Suomen itsenäisyyspäivänä.

Perusnäyttely toisessa kerroksessa
Kehitys ensimmäisen maailmansodan jälkeen
Toisessa kerroksessa esitellään Suomen sotaväen kehitystä 1920-luvulla ja 1930-luvulla sekä pioneeri-, tykistö- ja viestiaselajin historiaa talvi- ja jatkosodassa sekä Lapin sodassa.

Henkilöesittelyt
Henkilöistä esitellään erityisesti tykistökenraali Wilho Petter Nenonen, jääkärikenraaliluutnantti Unio Sarlin pioneeriaselajista sekä jääkärieversti Arthur Saarmaa viestiaselajista.

Multimediasali
Museon toisessa kerroksessa on myös elokuvasali, noin 50-paikkainen multimediasali, jossa voidaan katsoa talvisodasta ja jatkosodasta kertovia dokumenttifilmejä 15–40 minuuttia pitkinä DVD-esityksinä museon aukioloaikoina. Museossa esitetään kuutta erilaista multimediaelokuvaa: Ihantalan ihme, Korpisodan suurvoitto, Taistelu Laatokan Karjalassa, Talvisota – ensimmäinen torjuntavoitto, Suomen tie jatkosotaan, jotka ovat Tykkimiehet ry:n tuottamia, sekä Viimeiseen mieheen -elokuvaa vuodelta 2010.

Ihantalan Ihme on Tykkimiehet ry:n vuonna 2001 tuottama elokuva Ihantalan taisteluista ja pääasiassa Suomen kenttätykistön osuudesta siinä.Tulikomentoja 1/2010, sivu 5

Viimeiseen mieheen on Impilahti-Seura ry:n tuottama dokumenttielokuva, joka tapahtumakuvaukset suoritettiin Suomenlahden saaristossa, Hätilässä ja Niinisalossa sekä maasto- ja aluekuvaukset Laatokan saarilla. Elokuvan ensiesitys oli 14. maaliskuuta 2010.

Salauslaitehuone

Salauslaitehuoneessa esitellään erilaisia salausvälineitä ja -tekniikoita. Nähtävillä on muun muassa eri sukupolvien salauslaitteita, Nokian valmistamia sanomalaitteita ja saksalainen Enigma-laite.

Perusnäyttely kolmannessa kerroksessa
Kolmannessa kerroksessa sijaitseva näyttelyn osa keskittyy sodanjäkeisestä ajasta nykyaikaan.

Henkilöistä esitellään erityisesti Suomen marsalkka C. G. E. Mannerheim. Omat kokonaisuutensa on myös Puolustusvoimien uudesta pioneeri- ja viestikalustosta, elämästä varuskunnissa sekä aselajien killoista ja perinnetoiminnasta. Myös Panssarisoittokunnalla on kolmannessa kerroksessa oma osionsa. Kerroksessa on myös Suomen kansainvälisistä operaatioista kertova huone.

Tykkihalli

Tykkihallissa ovat museon historiallisesti arvokkaimmat tykit. Tykkihallissa järjestetään myös yleisölle vapaita luentoja.Syyskauden luennot jatkuvat, Museo Militaria

Ulkonäyttelyalue
Vanajaveden ranta-alueella on ulkonäyttely, jossa on tykkejä, sekä pioneeri- ja vesistökalustoa. Kaluston ikä ulottuu 1870-luvulta aina 1960-luvulle.

Erikoisnäyttelyt
Perusnäyttelyn lisäksi Museo Militariassa on vaihtuvia erikoisnäyttelyitä.

Julkaisut

Tykistöaselajin julkaisut
Museo Militariaa edeltänyt Suomen Tykistömuseo on julkaisusarjassaan julkaissut 11 teosta:

 Nro 1 Jyri Paulaharju: Hämeenlinnan Tykistö vuosina 1445–1809
 Nro 2 Jyri Paulaharju: Tykistötiedustelu iskee. Kuvatulkintaa ja tiedustelua sodissamme
 Nro 3 Veli Kauranen: Suomen vanhat linnat, kartanolinnat, linnoitukset ja skanssit
 Nro 4 Urho Myllyniemi, Ilkka Korhonen, Esa Rahkonen: Tykkipoika ei peljätä saa... Kenttätykistökerho seitsemällä vuosikymmenellä
 Nro 5 Jyri Paulaharju: Kanta-Hämeen jääkärit
 Nro 6 Hannu Saraluoto: Tykki ravissa
 Nro 7 Veli Kauranen: Teiss' on tulta, tapparaa – suomalaisten käymät sodat
 Nro 8 Jouko Kivimäki: Tykkimiehet ry 1965–2005
 Nro 9 Jyri Paulaharju: VP Nenonen Elämä Tykistölle
 Nro 10: Tykkimiehen opas 2009
 Nro 11: Jouko Kivimäki: Koulukeskuksesta kasarmille – Suomen Tykistömuseon perustaminen ja toiminta vuosina 1977–2007

Muuta Museo Militariassa olevaa kirjallisuutta:
Tykkimiehen opas 2009
Tykkimies 2012
Tykkimies 2014
Tykkimies vuodet 1970–2010
Tykistötiedustelu iskee 
Tykkipoika ei peljätä saa
Tykki ravissa
Koulutuskeskuksesta kasarmille, Tykistömuseon historiikki
Vaikk`on synkeä yö, tykki leimua lyö
V.P. Nenonen elämä tykistölle 	
Pietarsaaren Tykistökoulu 	
Tykistötiedustelu iskee 	
Suomen kenttätykistön historiaa osa 1 	
Suomen kenttätykistön historiaa osa 3 	

Viestiaselajin julkaisut
Riihimäen varuskunnan historia III 1945–2009
Vainovalkeista valokaapeliin 	
Viestimiehen opas 2011 	

 Lähteet 

Luokka:Suomen aselajimuseot
Luokka:Suomen radiomuseot
Luokka:Hämeenlinnan museot
Luokka:Linnanniemi