Ole Gripenberg

Ole Gripenberg (1. lokakuuta 1892 Helsinki – 6. elokuuta 1979 Helsinki) oli suomalainen arkkitehti ja tekniikan tohtori. 

Gripenberg pääsi ylioppilaaksi 1911 Helsingin suomalaisesta yhteiskoulusta ja valmistui arkkitehdiksi 1915 Teknillisestä korkeakoulusta. Hän väitteli tohtoriksi 1939; väitöskirjan otsikkona oli  Asuinrakennuksen muoto ja tuotantokustannukset ja oli uraanuurtava tutkimus alallaan. Gripenpergin poikkeuksellinen osaaminen ja kiinnostus rakennustalouteen sai myös muut arkkitehdit kiinnostumaan tästä uudesta tutkimusalasta. Hän perustikin Suomen Arkkitehtiliiton yhteyteen välirauhan aikana rakennustaloudellisen kerhon ja häntä on kuvailtu rakennustalouden tieteellisen työn alullepanijaksi.

Gripenberg työskenteli 1916–1917 Etelä-Venäjällä Donetskin alueella suunnittelemassa työväen asuintaloja uuteen Jusovkan teollisuuskaupunkiin. Venäjän vallankumouksen jälkeen hän palasi Suomeen ja perusti vuonna 1918 professori Sigurd Frosteruksen kanssa yhdessä arkkitehtitoimiston Frosterus & Gripenberg. Lähes kahdenkymmen toimivuoden aikana toimisto ehti saavuttaa monta voittoa arkkitehtikilpailuissa, joista esimerkkinä Helsingin Säästöpankin, Pohjoismaiden Yhdyspankin ja Suojeluskuntain talon kilpailut. Palkitun kilpailuehdotuksen perusteella suunniteltiin myös Stockmannin tavaratalo. Gripenberg perusti 1935 oman toimistonsa Arkkitehtitoimisto Gripenberg & Co jota hän johti aina vuoteen 1957 saakka. Tämän jälkeen toimistoa ovat johtaneet Gripenbergin poika Bertel Gripenberg ja pojanpoika Jörn Gripenberg.

Gripenberg suunnitteli 1920-luvulla Helsingin Taka-Töölöön 13 asuinkerrostaloa, muun muassa yhden kokonaisen 10 talon muodostaman umpikorttelin Mannerheimintien varteen, sekä on suorittanut onnistuneesti useita vanhojen rakennusten saneerauksia. Talot edustivat tyylillisesti yksinkertaistettua 1920-luvun klassismia. Gripenberg toimi osin myös talojen rakennuttajana.

Gripenberg toimi myös Valtion teknillisen tutkimuslaitoksen (VTT) rakennustaloudellisen laboratorion päällikkönä, Asuntohypoteekkipankin ja Suomen Arkkitehtiliiton hallitukseen, Sosiaalisen Asuntotuotannon Saton toimitusjohtajana 1936–1941 ja valtiovarainministeriön sotavahinkojen arvioimisosaston päällikkönä 1942–1943.

 Rakennuksia 
 nykyinen Ympäristöministeriön talo, Aleksanterinkatu 7
 Pahakosken rautatiesilta, Kokemäki 1919
 Inkeroisten vesivoimalaitos, 1922  (Sigurd Frosteruksen kanssa)
 Frenckellin kirjapainotalo, Kansakoulukatu, Helsinki 1923
 Vanajan kartano, 1924 (Sigurd Frosteruksen kanssa)
 Keski-Pohjanmaan suojeluskuntajärjestön talo Vartiolinna, Kokkola 1927 (nykyisin Kokkolan kaupunginteatteri)
 Oxygenol Oy:n teollisuusrakennus, Kalevankatu 30, Helsinki 1928
 ns. Gripenbergin kortteli, Mannerheimintien, Sallinkadun, Urheilukadun ja Savilankadun rajaama umpikortteli Taka-Töölössä.
 Stockmannin tavaratalo, Helsinki 1930 (Sigurd Frosteruksen kanssa)
 Aleksanterinkatu 7, Helsinki 1932
 Villa Arabeski, Hämeentie 159, Helsinki 1933
 Pohjoismaiden Yhdyspankin pääkonttori, Aleksanterinkatu 30–34, Helsinki 1936
 Aleksanterinkatu 36 A, Helsinki 1937
 Pohjoismaiden Yhdyspankin toimitalo, Hyvinkää 1938
 Asunto-Emissio Oy:n asuintalo, Gyldenintie 4, Lauttasaari, Helsinki 1939
 Volvo-Auton rakennus, Vallila, Helsinki 1939
 Asuinkerrostalo, Mikael Lybeckin Katu 10, Helsinki 1941.
 Lauttasaaren Vattuniemen teollisuusalueen rakennussuunnitelma 1942
 Asuinkerrostalot, Hämeentie 156, 158 ja 160, Helsinki 1946–1948
 As Oy Lohjan Tytyri, Lohja 1948
 As Oy Lohjan kaupungin Asemakatu 5-7, Lohja 1950
 Virkby samskola (nyk. Källhagens skola), Lohja 1950 (Bertel Gripenbergin kanssa) 
 Hapankaivontie 10, Lohja 1952 (Bertel Gripenbergin kanssa) 
 Tytyrin kaivostorni, Lohja 1954 (Bertel Gripenbergin kanssa) 
 Hapankaivontie 8, Lohja 1955 (Bertel Gripenbergin kanssa) 
 Virkkalan kalkki- ja sementtitehtaan konepajarakennus, Lohja 1956 ja 1974 (Bertel Gripenbergin kanssa) 
 Stockmannin ja Helsingin Osakepankin tavaratalo- ja pankkirakennus, Hämeenkatu 20, Tampere 1957 (Bertel Gripenbergin kanssa)

 Kirjallista tuotantoa 
 Asuntorakennuksen muoto ja tuotantokustannukset: tutkimuksia asuntotalon pituuden, leveyden ja korkeuden keskinäisen suhteen vaikutuksesta rakennuksen hankintahintaan erikoisesti Helsingin oloja ja mahdollisuuksia silmälläpitäen. Väitöskirja. Helsinki 1938
 En modern bostadsfastighet såsom hypotekskreditobjekt. Kirj. Arvo Linturi ja Ole Gripenberg. Helsinki 1939
 Smårumslägenheterna. Helsingfors 1939
 Bostadshusets form och byggnadskostnaderna. Söderström, Helsingfors 1940
 Bostadshyran: Vilka äro de faktorer som bestämma hyran för våra bostäder? Söderström, Helsingfors 1941
 Asuntojen vuokriin vaikuttavista tekijöistä. Rakentajain kustannus, Helsinki 1941
 Näkökohtia nykyhetken asunnontuotannosta. Helsinki 1941
 Ennakkotietoja rakennustaloudellisen tutkimuksen tuloksista: Maatalouden rakennukset. Valtion teknillinen tutkimuslaitos, Helsinki 1944
 Eräiden asuinrakennustyyppien hankinta- ja pitokustannusten vertailu. Valtion teknillinen tutkimuslaitos, Helsinki 1944
 Maatalousrakennusten vanhentuminen ja rakennuspääoman kuoletus. Valtion teknillinen tutkimuslaitos, Helsinki 1944
 Rakennusaineen valinnasta. Valtion teknillinen tutkimuslaitos, Helsinki 1944
 Eräistä puisten pientalojen hankintakustannuksiin vaikuttavista tekijöistä. Valtion teknillinen tutkimuslaitos, Helsinki 1945
 Korkokannan ja kuoletuksen vaikutus rakennustuotantoon. Kirj. Ole Gripenberg ja T. Aspiala. Valtion teknillinen tutkimuslaitos, Helsinki 1945
 Byggnadsekonomi. Söderström, Helsingfors 1948
 Ekonomi och byggnadsverksamhet: uppsatser 1. Kirj. Ole Gripenberg ja P. O. Jarle. Statens tekniska forskningsanstalt, Helsingors 1950
 Kasvihuoneiden mitoituksesta aiheutuvat kustannusvaihtelut. Valtion teknillinen tutkimuslaitos, Helsinki 1953
 Analys av kostnaderna för några flervåningsbostadshus i Norden. Valtion teknillinen tutkimuslaitos, Helsingfors 1956
 Tehdasrakennusten hankinta- ja pitokustannuksista muodon ja koon funktiona. Valtion teknillinen tutkimuslaitos, Helsinki 1957
 Ett gammalt dragontorp. Ekenäs tryckeri, Ekenäs 1964
 Ingå-soldater i gångna tider. Nyländska öden 1. Ekenäs tryckeri, Ekenäs 1965
 Finsk krigsmannabeklädnad genom fyra sekler – Suomalainen sotilaspuvusto neljän vuosisadan aikana. Sotahistoriallisen seuran julkaisuja 2. WSOY 1966
 Suomen rakennushallinto 1811–1961. Kirj. Aimo Halila, Ole Gripenberg ja Esko Järventaus; matrikkelin laatinut Irja Puranen. Rakennushallitus, Helsinki 1967
 Civiluniformer i Finland. Suomen muinaismuistoyhdistyksen aikakauskirja 70. Helsingfors 1969
 Tennsoldater som leksaker, samlarfigurer och undervisningsmaterial. Schildt, Helsingfors 1973

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

 Arkkitehtimuseon arkkitehtiesittely: Ole Gripenberg 
 Korttelit.fi: Ole Gripenbergin suunnittelemia rakennuksia Helsingin keskustassa 
 Gripenbergin kortteli Taka-Töölössä 
 Pohjoismaiden Yhdyspankin pääkonttori Helsinki. Arkkitehti Ole Gripenberg, Arkkitehti, 01.05.1936, nro 5, s. 25, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

Luokka:Suomalaiset arkkitehdit
Luokka:Suomalaiset aateliset
Luokka:Vuonna 1892 syntyneet
Luokka:Vuonna 1979 kuolleet
Luokka:VTT