Sääntöperintö

Sääntöperintö eli fideikomissi () tarkoittaa sellaista testamentin määräystä, jolla testamentin tekijä määrää, että oikeus hänen kiinteään taikka irtaimeen jäämistöönsä tai sen osaan siirtyy hänen kuoltuaan määrätyssä järjestyksessä ja määrätyllä tavalla jakamattomana ja vähentämättömänä testamentissa mainituille henkilöille eli fideikomissaareille.

 Sääntöperintö Suomessa 
Lakiperusta
Suomen laissa puhuttiin useissa kohdin fideikomissioista, mutta varsinaisia säännöksiä siitä ei ollut. Oikeustieteessä fideikommissin käsite perustettiin vuoden 1734 lain perintökaaren 17. luvun 1. pykälään, jossa sanottiin, että testamentin sai tehdä joko ehdoilla taikka ehdoitta. Tästä johtui, että sääntöperintösäädösten suhteen yleensä oli voimassa se, mitä testamentista oli säädetty. Kun sääntöperintöä koskevilla testamenttimääräyksillä oli kuitenkin usein laajempi ja pitempiaikainen vaikutus kuin tavallisilla testamenteilla, tuli tavaksi anoa niille senaatin vahvistusta, mikä tavallisesti aina myönnettiinkin.

Sääntöperinnöstä annettiin vuonna 1919 uusi laki. Tämä laki kielsi ketään testamentissa tai lahjoituksena määräämästä omaisuudestaan ensimmäisen vastaanottajan ja tämän puolison elinaikaa kauemmaksi. Tästä huolimatta oli lupa kuitenkin määrätä, kenelle omaisuus näiden jälkeen oli siirtyvä.

 Lakkauttaminen 
Sääntöperinnön lakkauttamista koskeva laki annettiin Suomessa 22. helmikuuta 1931. Lain mukaan kaikki valtakunnassa olevat sääntöperinnöt lakkasivat, ja sellaisten perustaminen oli vastaisuudessa kielletty. Ne kiinteistöt tai pääomat, jotka muodostivat sääntöperinnön, tulivat haltijan vapaaksi omaisuudeksi.

Sääntöperinnöksi ei katsottu sellaista omaisuutta, josta testamentissa oli määrätty ainoastaan ensimmäisen vastaanottajan ja hänen puolisonsa elinajaksi sekä siitä, kenelle omaisuus näiden jälkeen oli siirtyvä.

 Sääntöperintötilat Suomessa 
Sääntöperintötila oli maatila, jonka omistusoikeus syntyi sääntöperintönä. 

Perintösääntö esti tilan jakamisen perillisten kesken ja tilan myymisen tai panttaamisen. Tavanomaisesti testamenttimääräys edellytti tilan siirtymistä vanhimmalle miespuoliselle perilliselle. Säännön tavoitteena oli estää omaisuuden arvon alenemista ja hajaantumista suvun hallusta.

Fideikomissin haltijaa nimitettiin fideikomissaariksi.https://runeberg.org/pieni/1/0490.html 

 Luettelo tunnetuista sääntöperintötiloista 
Sääntöperinnöiksi Suomessa pantiin yleisimmin suuria aateliskartanoita. Vuonna 1931 sääntöperinnön asettaminen kiellettiin lailla ja voimassa olleet sääntöperinnöt lakkasivat..

Tunnettuja sääntöperinnön alaisina olleita tiloja Suomessa (sijaintikunta mainitaan sääntöperintöaikakauden nimellä):

 Anjalan kartano, Anjala
 Hahkialan kartano, Hauho
 Joensuun kartano (), Halikko
 Johannisbergin kartano, Tuusula
 Kankaisten kartano (), Masku
 Köyliönkartano (), Köyliö
 Laukon kartano, Vesilahti
 Metsäkylän kartano, Raisio
 Monrepos Viipurin mlk
 Mustion kartano (), Mustio
 Ohensaaren kartano, Masku
 Pekkalan kartano, Ruovesi
 Prästkullan kartano, Tenhola
 Stensbölen kartano, Porvoon mlk
 Sjölaxin kartano, Kemiö
 Tottijärven kartano, Tottijärvi
 Vanantaan kartano (), Janakkala

 Sääntöperintö ulkomailla 
Sääntöperintöjä on ollut useissa Euroopan maissa, mutta ne ovat nykyään pääsääntöisesti kiellettyjä ja lakkautettuja. Ranska lakkautti sääntöperinnön vallankumouksen aikana, joskin se oli voimassa hetken Napoleonin aikana.

Ruotsissa oikeus perustaa perintösääntötiloja lakkautettiin jo vuonna 1810, mutta olemassa olleet sääntöperinnöt pysyivät muuttumattomina vuoteen 1964, jolloin Ruotsin valtiopäivät sääti lain, jonka mukaan sääntöperintö purkautuu kun lain voimaantulohetkellä sääntöperintöä nauttiva henkilö kuolee. Sääntöperintöjen poistumista valvoo Kamarikollegioon kuuluva viranomainen Fideikommissnämnden.

Tanskassa sääntöperintöjen asettaminen kiellettiin perustuslaissa vuonna 1849 ja olemassa olleet sääntöperinnöt purettiin vuonna 1919 Lensafløsningen-nimellä tunnetussa reformissa.

Saksassa ja Itävallassa perintösäännöt kiellettiin vuonna 1938, mutta järjestelyjen purkaminen on jatkunut 2000-luvulle asti.

 Fiktiossa 
Kuvitteellinen Hovimäen kartano televisiosarjassa Hovimäki oli fideikomissi.

 Lähteet 

Aiheesta muualla


Luokka:Suomen oikeushistoria
Luokka:Sääty-yhteiskunta
Luokka:Maatilat
Luokka:Suomen asutus- ja yhteiskuntahistoria