Lohikoski

Lohikoski on Jyväskylän kaupunginosa. Vuoden 2020 lopussa sen väkiluku oli 3 460.Jyväskylän väestö pienalueittain. Jyväskylän kaupunki. Viitattu 1.1.2022. Lohikoski sijaitsee Palokkajärven rannalla Seppälän länsipuolella, kaupunginosan eteläisenä rajana on Tourujoki. Lohikoski on osa Lohikoski-Seppälänkankaan suuraluetta. 

Lohikosken palvelukeskusta sijoittuu Paloniemen ja Lahjaharjun pienalueille, jossa on ostoskeskus, koulu, päiväkoti, kirjasto, kirkko ja liikunta- ja skeittipuisto. Kaupunginosassa on myös muun muassa apteekki, Seppälän paloasema, uimaranta ja Lahjaharjun hautausmaa (aiemmalta nimeltään Seppälänkankaan hautausmaa). Lohikoskella on sekä kerrostalo-, rivitalo- että omakotitaloasutusta. Vuonna 2012 Lohikosken keskustaan valmistui 12-kerroksinen asuintalo Majakka, joka on yksi Jyväskylän korkeimpia rakennuksia. Lohikoskea on pidetty esimerkkinä onnistuneesti rakennetusta lähiöstä.
Historiaa
Tilanomistaja Hjalmar Åkerhjelm aloitti paperitehtaan rakentamisen Tourujoen rantaan Lohikoskelle vuonna 1872. Tehtaan vihkiäisiä vietettiin 13. tammikuuta 1873. Lohikosken paperitehdas oli Suomen ensimmäisiä puupitoista paperia valmistaneita tehtaita. Tehtaan koneistus uusittiin muutaman vuoden päästä ja siirryttiin hienopaperiin.

Vuonna 1879 tehdas siirtyi Fredrik Sneckenströmin perikunnalle konkurssihuutokaupassa. Perikunta jatkoi tehtaan toimintaa. Suomen senaatti vahvisti Sneckenströmin kuolinpesän omistaman Kangas Aktiebolag -osakeyhtiön synnyn vuonna 1891. Aluksi tehdas tuotti tappiota. Päätettiin muodostaa uusi yhtiö, Aktiebolaget Kangas. Sneckerströmin suku menetti määräysvaltansa yhtiössä ja sen merkittävimmäksi osakkeenomistajaksi tuli tamperelainen kauppias Bernhard Björkman. Tehdas ryhtyi valmistamaan kirje-, paino- ja voipaperia silkki- ja savukepaperin ohella.

Vuonna 1904 tehtiin jälleen vararikkoanomus. Yhtiön johtoon nousivat Albert Snellman ja Gösta Serlachius. Serlachius realisoi varastoja ja teki rahoitusjärjestelyjä, joiden avulla tehdas selvisi eteenpäin. Siiryttiin takaisin hienopaperin valmistukseen. Tehdas alkoi tuottaa voittoa vuodesta 1906 lähtien.

 Asuinalueen syntyminen 
Pian tehtaan valmistumisen jälkeen rakennettiin ensimmäiset asuinrakennukset tehtaan viereen. Työntekijät saattoivat ostaa tai vuokrata tehtaan omistamia lähiympäristön maita. Kaavoittamaton maa oli edullista ja vapaata rakentaa. Tehdas oli vuokrannut sisällissotaan mennessä 72 tonttia, joista puolet tehtaalaisille. Tehtaan ympärille kasvoikin Jyväskylän ensimmäinen esikaupunkimainen asuinalue. Vuonna 1926 tehdas tilasi Wäinö Palmqvistilta ympäröivälle alueelle asemakaavan, jolle ei haettu virallista vahvistusta. Tontteja myytiin ja vuokrattiin merkityiltä paikoilta – myös vapaa rakentaminen jatkui. Tehdas rakensi 1920–1930-luvuilla 28 taloa työntekijöiden asunnoiksi, ja alueelta myytiin 151 tonttia.

Tehtaan ympäristö oli kaavan puuttumisen takia rakennuskiellossa vuosina 1939–1946. Asuntojen vähyys taas aiheutti 1940-luvulla työvoimapulan. Tehdas rakensi lisää asuntoja sekä lahjoitti, vuokrasi ja myi tonttejä lähistöltä. Työntekijöistä puolet asui tehtaan asunnoissa 1950-luvulle tultaessa.
pienoiskuva|Holstin omakotitaloaluetta.
Sodan jälkeen tehdas lahjoitti palveluksessaan olleille rintamamiehille ja kaatuneiden omaisille 75 tonttia vuosina 1945–1948. Näistä syntyi osittain Jyväskylän ja osittain maalaiskunnan alueella sijainnut Lahjaharju. Alue rakennettiin yhtenäisen suunnitelman mukaan. Yhtiö omisti myös läheisen, pääosin sodan jälkeen rakennetun Holstin alueen. Enemmistö Lahjaharjun asukkaista oli tehtaan työntekijöitä.

Lohikoski liitettiin Jyväskylän kaupunkiin vuoden 1941 alueliitoksessa.
 Asemakaavan toteutus 
pienoiskuva|1960-luvun kerrostaloja.Vuonna 1951 valmistui Lohikosken ensimmäinen asemakaava, jota ei kuitenkaan toteutettu. Lohikosken uusi asemakaava hyväksyttiin vuonna 1962, ja aluetta rakennettiin pääosin 1960- ja 1970-lukujen aikana.Marja Kokko: Jyväskylän kaupungin historia 1965-2008. Osittain korj. 2. p. Jyväskylän kaupunki, 2012. Teoksen verkkoversio . Alueen läpi johtavasta Tyyppäläntiestä muodostui keskeinen tie liikenteen kannalta. Rakennuskanta sisälsi paljon niin kerrostaloja kuin rivi- ja pientalojakin,Jyväskylän karttapalvelu: Rakennustiedot.  ja asemakaavan rakennuskanta oli tiiviimpää ja luontoystävällisempää kuin aiemmin.  Päämääränä oli myös luoda selkeä lähiökeskusta, johon sijoitettiin vähittäiskaupan palvelut ja yleiset rakennukset. Vuonna 1966 Lohikoskelle rakennettiin kirjasto sekä ostoskeskus ja myös Lohikosken kirkko vihittiin käyttöön.Nina Äijälä: Jyväskylän Huhtasuon Huhtakeskusostoskeskuksen rakennusinventointi 2009  Lohikosken koulu aloitti toimintansa syksyllä 1967, ja Lohikosken keskustaan rakennettiin päiväkoti vuonna 1982.

 2000-luku 
pienoiskuva|Puretun ostoskeskuksen tontilla sijaitseva liikerakennus vuonna 2017. |210x210px
Lohikosken keskustaan alettiin suunnitella maamerkiksi tarkoitetun tornitalon rakentamista. Vuonna 2005 hanke joutui julkisen kritiikin kohteeksi, mutta vuonna 2007 Jyväskylän kaupunginvaltuusto kuitenkin hyväksyi asemakaavamuutoksen, joka mahdollisti tornitalon rakentamisen. Vuonna 2012 valmistui 12-kerroksinen tornitalo "Majakka", joka sijoitettiin 2010-luvulla puretun ostoskeskuksen tontille. Entisessä ostoskeskuksessa vuodesta 1992 toiminut pub-ravintola Holvi lopetti toimintansa vuonna 2008, ja ostoskeskus oli jäänyt tyhjilleen sekä rappeutuneeseen kuntoon. Tontille rakennettiin myös kerrostalo ja uusi liikerakennus.

 Kuvia 

 Katso myös 
 Holsti
 Kyyhkysenmäki
 Lahjaharju
Paloniemi (pienalue)

Lähteet

 Aiheesta muualla 

Lohikoski. Jyväskylä - kotikulmat]. Viitattu 29.9.2016.

*