Venäjän ortodoksinen kirkko Suomessa

Venäjän ortodoksinen kirkko Suomessa käsittää kuusi venäjänkielistä seurakuntaa, jotka toimivat Moskovan patriarkaatin eli Venäjän kirkon suorassa alaisuudessa erillään Suomen ortodoksisesta kirkosta, joka puolestaan on Konstantinopolin ekumeenisen patriarkaatin alainen. Kirkot ovat toimineet Suomessa erillään vuodesta 1926 lähtien. Virallisen Suomen edustuston Moskovan patriarkaatti avasi Helsinkiin vuonna 1999, jonka johtajana toimii rovasti Viktor Lioutik.

 Historia 
Suomen ortodoksinen kirkko erosi Venäjän ortodoksisesta kirkosta vuonna 1923 lokakuun vallankumouksen ja Suomen itsenäistymisen seurauksista. Taustalla olivat Suomeen kohdistunut venäläistämispyrkimykset ja myöhemmin bolševikkien puuttuminen Venäjän ortodoksisen kirkon toimintaan.

Suomen venäjänkieliset ortodoksit, mukaan lukien maallikot, papit, nunnat ja munkit, olivat tyytymättömiä ortodoksisen kirkon hierarkian toteuttamiin muutoksiin ja tästä syystä heitä pidettiin "isänmaanvastaisina" sekä asetettiin toimituskieltoon. Suuri kiistanaihe oli Suomen ortodoksisen kirkon gregoriaanisen kalenterin käyttöönotto, joka nähtiin vastoin ortodoksista perinnettä. He olivat toivoneet, että Suomessa säilytettäisiin ennen vuotta 1923 vakiintuneet ortodoksiset käytännöt, kuten kirkkoslaavin ja juliaanisen kalenterin käyttö.

Ensimmäinen venäläinen seurakunta aloitti toimintansa vuonna 1926 Viipurissa isä Grigori Svetlovskin johdolla. Vuosina 1931–1945 Suomen seurakunnat olivat Pariisissa vaikuttaneen Konstantinopolin patriarkaatin alaisen Länsi-Euroopan eksarkin metropoliitta Evlogin alaisuudessa.

Suomen ortodoksinen kirkko pitää vielä nykyäänkin toisen patriarkaatin toimintaa maassa ortodoksisen kanonisen perinteen vastaisena.

 Nykyään 
Pyhän Nikolauksen seurakunta oli suunnitellut rakentavansa uuden kirkon Helsingin Itäkeskukseen kulttuurikeskus Stoan viereen, mutta rakennustyöt eivät ole toistaiseksi käynnistyneet muun muassa rahoituksen puutteen johdosta. Keväällä 2021 Helsingin kaupunki asetti tontin rakennuskieltoon.

Vuonna 2023 Turun kaupunki osti entisen Venäjän pääkonsulaatin rakennuksen valtion määrättyä sen suljettavaksi. Pääkonsulaatin ohella siinä toimi Neitsyt Marian taivaaseenottamisen kirkko, joka konsulaatin sulkeutuessa joutui lopettamaan toimintansa.

Ukrainan sodan alkamisen jälkeen Moskovan alaiset seurakunnat ovat kokeneet painetta itsenäistyä äitikirkostaan ja tuomita julkisesti Venäjän sotatoimet sekä patriarkka Kirillin lausunnot. Vaikka kirkko on tuominnut sodan, se väittää, ettei voisi katkaista suhteitaan Moskovaan rikkomatta ortodoksista kaanonia. 

 Seurakunnat 
Vanhimmat Suomessa toimivista Venäjän ortodoksisen kirkon seurakunnista ovat vuonna 1926 perustettu Ortodoksinen Pokrovan seurakunta, joka alun perin toimi Viipurissa nimellä "Yksityinen kreikkalais-katolinen yhdyskunta" sekä vuotta myöhemmin Suomen ortodoksisesta kirkosta eronnut Pyhän Nikolauksen seurakunta Helsingissä.  

Helsingin lisäksi seurakuntia toimii Porissa, Sastamalassa ja Tampereella. Tampereen Spaso-Preobraženskaja-yhteisöä lukuun ottamatta jokaisella seurakunnalla on oma kirkko tai rukoushuone. Hallinnollisesti Spaso-Preobraženskaja kuuluu Venäjän ortodoksiseen ulkomaankirkkoon.

Seurakuntien jäsenet ovat nykyään suurimmaksi osaksi venäläisiä maahanmuuttajia. Jäsenmäärältään suurin on Pyhän Nikolauksen seurakunta, jolla jäseniä on noin 3 700.

 Seurakunnat ja kirkot Suomessa 
 Paikkakunta Seurakunta Perustettu Kirkko Kirkon  nimikkopyhimys Helsinki, Hietaniemi  Pyhän Nikolauksen seurakunta‎  1927  Pyhän Nikolauksen kirkko  Nikolaos Ihmeidentekijä Helsinki, Mellunmäki  Pyhän Nikolauksen seurakunta‎  1997  Pyhän Ksenia Pietarilaisen kirkko  Ksenia Pietarilainen Helsinki, Munkkiniemi  Ortodoksinen Pokrovan seurakunta  1926  Marian ilmestyspäivän kirkko  Neitsyt Maria Pori  Porin venäläinen ortodoksinen kirkko 1998  Kazanin Jumalanäidin ikonin kirkko  Neitsyt Maria Sastamala   2004  Pyhittäjä Serafim Sarovilaisen kirkko  Serafim Sarovilainen Tampere  Spaso-Preobraženskaja  1994  

 Suomessa olevien seurakuntien johtajat 
 Grigori Svetlovski 1938–1948
 Mihail Slavnitski 1958–1960
 Mihail Zjornov 1961–1962
 Jevgeni Ambartsumov 1962–1967, piirivalvoja
 Igor Ranne 1968–1972, piirivalvoja
 Pavel Krasnotsvetov 1975–1981, piirivalvoja
 Bogdan Soiko 1981–1990
 Viktor Ljutik 1999–

 Katso myös 
Venäjän ortodoksinen ulkomaankirkko
Suomen ortodoksinen kirkko

 Lähteet 
Venäjän ortodoksisen kirkon Suomen kotisivut
Pyhän Nikolauksen seurakunnan kotisivut

 Viitteet 

*