Skotlantilainen keittiö

Skotlantilainen keittiö on syntynyt Skotlannin karuissa luonnonoloissa, missä luonnon antimet ovat niukat ja ne on opittu käyttämään tarkasti hyväksi. Vanhan skotlantilaisen sanonnan mukaan "Joka ruokaa halveksii, on hullu". 

 Historia 
Skotlannin varhaisimmat tunnetut asukkaat piktit jättivät jälkeensä panemisen perinnön, ja heidän niukka ruokavalionsa koostui kalasta, vihanneksista ja riistasta, jota täydennettiin kanervakaljalla.

Piktit ja heidän kelttiläiset jälkeläisensä metsästivät Skotlannin laaksoissa peuroja ja muuta riistaa, kalastivat avomerellä sekä sisämaan järvillä, ja lopulta kasvattivat lampaita ja nautakarjaa ruohonpeittämillä mailla ja matalammilla kukkuloilla villan ja lihan saamiseksi.

Skotlannin maaperä oli viljavaa ja ihanteellista kauran ja ohran viljelyyn, mikä näkyi monissa keskiaikaisissa resepteissä, kuten leivässä ja kauraleivissä. Monia juureksia ja pehmeitä marjoja myös viljeltiin, mikä johti siihen, että suurin osa perinteisestä skotlantilaisesta ruoasta oli terveellistä.

Viikinkien saapuminen Skotlantiin 700- ja 800-luvuilla toi mukanaan uusia ruoanvalmistus- ja säilöntämenetelmiä sekä kehittyneempiä panimotaitoja. Pohjoismaalaisen kansan kehittämää suolausta - tapaa säilöä ruokaa pitkille matkoille - ja savustusta, valmistustapaa joka toi uusia makusyvyyksiä kaloihin ja lihoihin, otettiin nopeasti käyttöön. Skotlantiin tuotiin myös uusia nautakarja- ja lammaskantoja skandinaavisten asukkaiden toimesta. Uskotaan, että skotlantilaisista karjaroduista kuuluisin, Aberdeen Angus, on peräisin tästä linjasta.

 Raaka-aineet ja ruokalajit 
pienoiskuva|Skotlantilaista viskiä. 
Perinteinen skotlantilainen keittiö on ollut yksinkertainen ja perustunut kauraan, ohraan, juureksiin sekä karjankasvatukseen ja kalastukseen. Skotlannin tunnetuimpia ruokia ja juomia ovat lampaan sisälmyksistä valmistettava haggis, skottiviski ja kaurapuuro. Skotlantilaisesta Aberdeen Angus -karjarodusta saatavaa naudanlihaa pidetään yhtenä maailman parhaimmista.Moore 2001, s. 43.

Haggis on skotlantilaisten kansallisruoka. Se on makkarankaltainen täytetty lampaan mahalaukku, johon laitetaan lampaan sisälmyksiä (kuten maksaa, sydäntä ja keuhkoja), lampaan talia, sipulia, karkeita kaurajauhoja sekä mausteita, joskus myös sian mahalaukkua ja kylkeä. Haggista syödään vuoden ympäri mutta erityisesti uudenvuodenaattona sekä seremoniallisesti Burnsin päivällisellä (Burns' Night) 25. tammikuuta kansallisrunoilija Robert Burnsin syntymäpäivänä.Moore 2001, s. 48–49.

Viski keksittiin luultavimmin Irlannissa. Sen valmistus kuitenkin levisi pian myös Skotlantiin, missä juoman valmistusaineita oli hyvin saatavilla ja viileä ilmasto sopi sen valmistukseen. Nykyisin juuri skottiviskiä pidetään viskin perikuvana.Moore 2001, s. 43–44.

Kaura oli skottien perusruokaa ennen perunan saapumista, sillä kaura soveltuu viljoista parhaiten Skotlannin Ylämaiden olosuhteisiin. Yleisimpiä skotlantilaisia kauraruokia ovat kaurapuuro, kaurakakkuset ja murokakut. Kaurapuuro on yhä suosittu aamiainen Skotlannissa. Lammaspaimenet keittivät sitä perinteisesti viikoksi kerrallaan ja leikkasivat jähmettyneestä puurosta viipaleita, jotka he paistoivat. Puuron kanssa on syöty kylmää maitoa tai kermaa sekä suolaa ja joskus sokeria.Moore 2001, s. 52–53.

 Katso myös 

 Brittiläinen keittiö
 Englantilainen keittiö
 Walesilainen keittiö

 Lähteet 

Viitteet

 Aiheesta muualla 

*