Sveitsiläinen keittiö

Sveitsiläinen keittiö perustuu Sveitsin kantonien omaleimaisiin ruokakulttuureihin. Ne ovat syntyneet satojen vuosien aikana paitsi Sveitsin naapurimaiden Saksan, Ranskan ja Italian vaikutuksesta, myös maan maalaiskylien alppiolosuhteiden niukkuudesta. Sveitsiläinen ruokakulttuuri tunnetaan erityisesti maailmankuuluista juustoistaan, varsinkin emmentalista, sekä sveitsiläisestä suklaasta.Römer 2001, s. 215–216. 

Ruoat
Sveitsiläisen juuston hyvä maine perustuu Sveitsin luonnonolosuhteisiin, joissa voidaan tuottaa korkealaatuista maitoa, juuston raaka-ainetta: maassa on rehevät alppiniityt, puhdas ja raikas ilma sekä terve eläinkanta. Tunnetuin sveitsiläinen juusto on emmental, jolla uskotaan olevan 2000 vuoden historia. Muita tunnettuja ja suosittuja sveitsiläisiä juustoja ovat appenzeller, gruyère, Schabziger, Tomme, Vacherin ja Tête de Moine.Römer 2001, s. 216. Sveitsiläiset itse syövät lukuisia juustoruokia, joista tunnetuin on fondue. Juustofondue valmistetaan valkoviinistä ja sulatetuista juustoista sekä sitruunamehusta, ja sitä syödään leipäpalan kera. Fonduen juuret ovat Neuchâtelin kantonissa, mutta jokaisella kantonilla on oma tapansa valmistaa sitä.Römer 2001, s. 218. Raclette on toinen sveitsiläinen juustoruoka: siihen on kuulunut juuston lisäksi perinteisesti kuoriperunoita ja etikkakurkkua mutta nykyisin paljon muutakin.Römer 2001, s. 219.

Sveitsin suosituin perunaruoka on paistettu rösti, johon kuuluu yksinkertaisimmillaan keitetyn ja raastetun perunan lisäksi sipulia, suolaa ja öljyä.Römer 2001, s. 220. Yksi Sveitsin tunnetuimpia liharuokia on mureasta ja rasvaisesta naudanpaistista puristettu, kuivattu ja siivutettu bündner fleisch, jota syödään Sveitsissä suosittuna alkupalana tai välipalana leivän ja voin kanssa.Römer 2001, s. 224–225. Sveitsin kalavedet ovat runsaat, ja maassa on hyvät kalastusmahdollisuudet.Römer 2001, s. 222. 

Sveitsiläiset rakastavat makeisia ja leivonnaisia, etenkin maan saksankielisillä alueilla.Römer 2001, s. 226–227. Sveitsin suklaa on maailmankuulua, ja sveitsiläisillä on ollut merkittävä osa suklaan historiassa: vuonna 1875 sveitsiläinen Daniel Peter keksi maitosuklaan ja vähän myöhemmin toinen sveitsiläinen Rudolph Lindt keksi puristusmenetelmän, jonka avulla suklaasta saatiin rakenteeltaan nykyisenkaltaisen pehmeää ja helposti käsiteltävää.Römer 2001, s. 229.

 Juomat 
Sveitsiläiset oluet valmistetaan pääosin St. Gallenin ja Zürichin kantoneissa sijaitsevissa panimoissa. Hürlimannin panimolla on laaja valikoima erilaisia oluita, kuten esimerkiksi jouluolut Samichlaus Bier. Sen Hürlimann Lagerbier on tavallinen arkiolut Sveitsissä.

 Katso myös 
 Luettelo Sveitsin nimisuojatuista elintarvikkeista 

 Lähteet 

Viitteet

 Aiheesta muualla 

*