Stormi

Stormi on kylä ja entinen taajama Sastamalassa. Alun perin se kuului Tyrvääseen, joka liitettiin Vammalan kaupunkiin vuonna 1973. Stormin kylä sijaitsee noin yhdeksän kilometrin päässä Sastamalan keskustasta Tampereelle johtavan valtatien 12 varrella. Tampereen keskustaan on matkaa noin 45 kilometriä. Kyläkeskuksen pohjoispuolella valtatiestä 12 erkanee seututie 301 Vesilahteen ja Lempäälään. Kyläseutuun lasketaan kuuluvaksi myös useita muita lähiseudun kyliä ja asukkaita niissä on yhteensä noin 400. Stormi oli myös aikaisemmin taajama. Vuoden 2022 lopussa taajamassa oli 217 asukasta, mutta vuoden 2023 taajamalistauksessa Stormia ei enää ollut. Muun muassa Stormin kattavalla postinumeroalueella 38220 Stormi (Sastamala) oli 765 asukasta vuoden 2022 lopussa.

Stormin lävitse kulkeva kylänraitti on tiiviisti rakennettu, sen varrella sijaitsevissa rakennuksissa on toiminut muun muassa osuusmeijeri, pankki ja posti sekä useita kauppoja. Kylän halki virtaavan Ekojoen rannoilla on aikoinaan ollut saha sekä useita myllyjä.Sastamalan kylät – Stormi Viitattu 10.8.2013.Lopenkulman Nuorisoseuran kotisivut Viitattu 10.8.2013. Stormissa aloitti toimintansa Tyrvään kunnan järjestyksessä toinen kansakoulu vuonna 1892. Koulu muuttui 1970-luvulla peruskoulun ala-asteen kouluksi. Ympäristön pienempien koulujen lakkauttamisen myötä Stormin koulupiiri laajeni myös entisen Karkun kunnan alueelle. Stormin seudun kyläsuunnitelma 2003, s. 19–22. Stormin seudun kyläyhdistys ry. 

Vuonna 2011 Stormiin valmistui palvelukeskus, jossa sijaitsevat alakoulu, päiväkoti, kirjasto sekä terveydenhoitajan vastaanottotilat. Kylässä on myös vuonna 1909 rakennettu Stormin työväentalo, 1900-luvun alussa toimintansa aloittanut Lopenkulman Nuorisoseurantalo sekä vuonna 1937 valmistunut rukoushuone. Stormin seutuun kuuluvassa Laukulan kylässä sijaitsee vuonna 2005 rakennettu ortodoksinen Pyhittäjä Serafim Sarovilaisen kirkko. 

Vuonna 1906 perustetun Stormin työväenyhdistyksen, sittemmin Tyrvään sosialidemokraatit ry:n, ensimmäisenä puheenjohtajana toimi kansanedustaja Jussi Merinen, joka oli vuonna 1907 valitun Suomen ensimmäisen yksikamarisen eduskunnan jäsen. Yhdistyksen puheenjohtajista myös Niilo Pajunen toimi sittemmin kansanedustajana. Stormin seudun kyläsuunnitelma 2003, s. 13. 

Suomen sisällissotaan kuuluneen Karkun taistelun aikana huhtikuussa 1918 punakaartilaisten puolustusasemat Rautaveden etelärannalla sijaitsivat linjalla Stormista Kärppälän kautta Pirunvuorelle. Tampereen suunnasta vesistön eteläpuolta kohti Vammalaa suuntautunut kapteeni Karl Lillierin johtama valkoisten hyökkäys eteni Stormiin 18. huhtikuuta, johon se pysähtyi punaisten vastarinnan vuoksi koko päivän ajaksi. Tällä välin punakaartilaiset ryöstivät Vammalan kauppalan ja sytyttivät sen seuraavan yön aikana palamaan. Vammalan palon jälkeen Stormissa olleet punakaartilaiset vetäytyivät Kaltsilan ja Sammaljoen kautta kohti Hämeenlinnaa.Juhani Piilonen: Sastamalan historia 3, s. 492–495. Vammala: Sastamalan historiatoimikunta, 1997. . 

Noin neljän kilometrin päässä Stormin kyläkeskuksesta Rautaveden rannan tuntumassa toimi vuosina 1918–1923 Soukon grafiittikaivos. Soukon grafiittiesiintymän mainitsi jo kirkkoherra Antero Warelius Tyrvään pitäjänkertomuksessaan vuonna 1853. Soukon kaivoksen omisti entisen kansanedustajan Väinö Selanderin johtama Grafit Oy ja kaivoksesta louhittu malmi kuljetettiin proomuilla jalostettavaksi Karkun Palvialaan. Kaivosyhtiö joutui lopettamaan toimintansa grafiitin heikon maailmanmarkkinahinnan vuoksi. Juhani Piilonen: Sastamalan historia 3, s. 150. Vammala: Sastamalan historiatoimikunta, 1997. . 

Vuosina 1974–1995 Stormissa toimi Outokummun omistama Stormin kaivos, josta louhittiin nikkeliä ja kuparia. Sen alueella on edelleen rikastamo, jossa nykyään käsitellään Oriveden ja Huittisten kultakaivosten malmia.

 Lähteet 

Luokka:Tyrvään kylät
Luokka:Pirkanmaan maakunnan entiset taajamat