Suomi yleisurheilun Euroopan-mestaruuskilpailuissa 1966

Suomi yleisurheilun Euroopan-mestaruuskilpailuissa 1966 käsittelee Suomen joukkuetta yleisurheilun Euroopan-mestaruuskilpailuissa Budapestissa 1966.

Ennakko-odotukset
Suomen yleisurheilun taso oli 1960-luvun alun jälkeen kääntynyt selvään laskuun, mikä heijastui myös EM-kisavalintoihin. Tampereen Kalevan kisojen jälkeen valittuun EM-joukkueeseen kelpuutettiin vain 14 mies- ja kaksi naisurheilijaa. Edustusjoukkue oli pienempi kuin kertaakaan aiemmin EM-kisahistoriassa.Siukonen & Ahola, 1990, s.79

Kahdeksan suomalaisurheilijaa oli kymmenen parhaan joukossa Euroopan tilastoissa, joten Suomella näytti olevan mahdollisuuksia muutamaan mitaliin. Korkeimmalla tilastoissa oli pituushypyn Suomen ennätyksen 816 hypännyt Rainer Stenius, joka lähti puolustamaan edellisten EM-kisojen hopeamitaliaan. Keihäänheitossa mitalitoiveet kohdistuivat olympiavoittaja Pauli Nevalaan ja vahvassa vireessä olleeseen Jorma Kinnuseen.

Menestys
Ensimmäistä kertaa EM-kisoissa loppukilpailuihin pääsi kahdeksan urheilijaa kuuden asemasta, joten epävirallisia mutta yleisesti käytettyjä pisteitä jaettiin nyt kahdeksalle parhaalle. Pistesijoja Suomelle kertyi kahdeksan, mutta ensimmäistä kertaa kisahistoriassa suomalaisurheilijat eivät saavuttaneet yhtään mitalia.Siukonen & Ahola, 1990, s.78

Lähimpänä mitali oli keihäänheitossa, jossa Pauli Nevala oli kolmantena aina viimeiselle kierrokselle asti, jolloin Unkarin Gergeley Kulcsar ohitti hänet 18 sentillä. Väinö Kuisma sijoittui kuudenneksi, mutta Jorma Kinnusen tekniikka oli täysin sekaisin ja tuloksena oli finaalin viimeinen sija hieman yli 70 metrin tuloksella.

Mitalissa kiinni kisan loppuhetkille asti oli myös 400 metrin aitajuoksija Jaakko Tuominen, joka kompuroi viimeiseen aitaan ja jäi viidenneksi. Heikkotasoisessa pituusfinaalissa Rainer Stenius oli toisena vielä kolmen kierroksen jälkeen, mutta loppukierroksilla kolme miestä meni ohi ja tuloksena oli viides sija. Maraton-juoksun seitsemänneksi sijoittunut Kalevi Ihaksi oli kärkikamppailussa mukana 37 kilometriin asti, mutta viimeisillä kilometreillä pronssisijakin karkasi puolentoista minuutin päähän. Kisojen ainoasta Suomen ennätyksestä vastasi estejuoksija Jouko Kuha, jonka aika 8.36,2 ei kuitenkaan riittänyt loppukilpailupaikkaan.Siukonen & Ahola, 1990, s.80

Kahdeksan parhaan joukkoon sijoittuneet
 Sija  Nimi  Laji 4 Pauli Nevala  keihäänheitto 5 Rainer Stenius  pituushyppy 5 Jaakko Tuominen  400 metrin aitajuoksu 6 Väinö Kuisma  keihäänheitto 6 Matti Yrjölä  kuulantyöntö 7 Pentti Eskola  pituushyppy 7 Kalevi Ihaksi  maraton-juoksu 8 Pertti Pousi  pituushyppy

Urheilijat lajeittain
Miehet
Laji Nimi  Sijoitus  loppukilpailussa  Tulos 400 metriä  Heikki Pippola -  välierissä 48,0 800 metriä  Heikki Pippola -  alkuerissä 1.51,7 10 000 metriä  Mikko Ala-Leppilampi -  keskeytti maraton  Kalevi Ihaksi 7.  2.23.38,6 400 metrin aidat  Jaakko Tuominen 5.  50,9 3 000 metrin esteet  Jouko Kuha -  alkuerissä 8.36,2 SEseiväshyppy  Altti Alarotu 13.  460 Risto Ivanoff -  karsinnassa ilman tulostapituushyppy  Rainer Stenius 5.  768 Pentti Eskola 7.  751 Pertti Pousi 8.  746 kolmiloikka  Pertti Pousi -  karsinnassa 15,67 kuulantyöntö  Matti Yrjölä 6.  18,19keihäänheitto  Pauli Nevala 4.  80,36 Väinö Kuisma 6.  79,26 Jorma Kinnunen 12.  70,48

Naiset
Laji Nimi  Sijoitus  loppukilpailussa  Tulos 80 metrin aidat  Sirkka Norrlund -  alkuerissä 11,1 korkeushyppy  Gun Nordlund 14.  160 viisiottelu  Sirkka Norrlund 13.  4365

Lähteet



Viitteet

Luokka: Suomi yleisurheilun Euroopan-mestaruuskilpailuissa