Koiviston kartano

Koiviston kartano () oli Ulvilassa sijainnut kartano. Nykyisin sen entisillä mailla ovat Porin kaupunginosat Harmaalinna, Honkaluoto, Impola, Kartano, Koivistonluoto, Koivula, Metallinkylä, Uusikoivisto ja Vanhakoivisto, sekä noin 2/3 Väinölästä.

 Historia 
Koiviston kartanon perusti Kustaa Vaasa vuonna 1557 kuninkaankartanoksi. Se sijaitsi tuolloin Kokemäenjoen suussa merenlahden rannalla vastapäätä Ulvilan keskiaikaista kaupunkia. Maankohoamisen ja joen kuljettaman lietteen johdosta meri on vuosisatojen kuluessa paennut kartanon edustalta jo lähes 15 kilometrin päähän. 

Koiviston kartanon omistajia olivat muun muassa Ruotsin kuningatar Gunilla Bielke, valtioneuvos Jöns Kurck, kreivi Kustaa Horn sekä Ruotsin kuninkaallisen tiedeakatemian jäsen Johan Kraftman. 1800-luvun lopulla kartano alkoi myydä maitaan porilaisten teollisuustyöläisten asuintonteiksi. Näin syntynyt Uusikoivisto liitettiin Porin kaupunkiin vuonna 1941.Teollisuustyön jäljillä Porin kaupunki. Viitattu 25.5.2013. Jäljellä olevat maat jaettiin vuonna 1910 kolmeen osaan; Kartanoon, Harmaalinnaan ja Koiviston kylään (nyk. Vanhakoivisto), jotka siirrettiin myös myöhemmin osaksi Poria. Suurin osa kartanon maista on nykyään rakennettu pientaloalueeksi.

Maaliskuussa 1839Von Willebrand nr 1834 / TAB 8 Adelsvapen. Viitattu 25.4.2014. kartanossa tapahtui itsemurha tai henkirikos, kun silloisen omistajan Gustaf Jakob von Willebrandin 23-vuotias tytär Gustava Sofia löydettiin roikkumasta hirttoköydestä. Epäselväksi jäänyt tapaus toimi myöhemmin innoittajana kirjailija Axel Gabriel Ingeliuksen romaanille Harmaa linna. Vuonna 1851 ilmestynyttä kirjaa pidetään ensimmäisenä suomalaisena kauhuromaanina. Sen nimi viittaa Koiviston kartanon kansanomaiseen nimitykseen.Laine, Helena: "Suomalainen kauhuromaani syntyi Koiviston kartanon murhatarinasta". Satakunnan Kansa, 16.3.2010. Viitattu 25.4.2014.  

 Kraftmanin härkätallit ja muut rakennukset 
Koiviston kartanon puistoisella mäellä sijaitsevat rakennukset kuuluvat nykyään Porin kaupungin omistukseen. Vanha päärakennus tuhoutui tulipalossa vuonna 1869, jonka jälkeen tilalle rakennettiin uusi. Alueella on lisäksi muun muassa tiilirakenteinen viljasiilo sekä vanha holvikellari.

Kartanon pihapiirissä sijaitsevat myös ns. Kraftmanin härkätallit, jotka ovat nykyisen Porin vanhimpia säilyneitä rakennuksia. Johan Kraftmanin 1770-luvulla rakennuttamat harmaakivestä muuratut karjarakennukset ovat Museoviraston suojelemia. Ne olivat aikanaan maan nykyaikaisimpia navetta- ja tallirakennuksia, joiden teknisistä ratkaisuista Kraftman kirjoitti mittavan selostuksen ruotsalaiseen taloustieteen aikakauskirjaan.

 Lähteet 
Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt, Kraftmanin härkätalli ja navetta

Viitteet

Aiheesta muualla

Luokka:Porin kartanot
Luokka:Ulvila
Luokka:Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt Suomessa
Luokka:Suomen 1700-luvulla rakennetut rakennukset ja rakennelmat
Luokka:Suomen kuninkaankartanot