Vihersimput

Vihersimput (Hexagrammidae) on ahvenkaloihin simppukalojen alalahkoon kuuluva kalaheimo, joka esiintyy pohjoiselssa Tyynessämeressä.

Lajit ja anatomia
Vihersimppujen heimoon luetaan neljä sukua ja 10 lajia. Siihen on joskus luettu myös Zaniolepis-suku, jonka nyt katsotaan muodostavan oman heimonsa kampasimput (Zaniolepididae). Vihersimput ovat pitkänomaisia ja litteähköjä kaloja, jotka voivat kasvaa 25–125 cm pitkiksi. Suurin laji on kameleonttisimppu (Ophiodon elongatus). Vihersimpuilla on otsassa silmien yläpuolella värekarvoja, mutta muuten pää on piikitön. Niillä on yksi pitkä selkäevä, jonka keskellä on usein lovi, joka jakaa sen pehmeään ja piikikkääseen osaan. Vihersimpuilla ei ole uimarakkoa. Väritys vaihtelee;  kalat ovat usein vihertävän kirjavia ja väritys riippuu huomattavasti sukupuolesta, esiintymisalueesta ja paikallisesta ympäristöstä.

Levinneisyys ja elintavat
Vihersimppuja tavataan pohjoiselta Tyyneltämreltä alueelta, joka ulottuu Japanista Beringinmeren kautta Alaskaan ja etelään Kaliforniaan asti. Helmivihersimppua (H. stelleri) esiintyy myös Jäämeressä. Vihersimput elävät suhteellisen matalissa vesissä, ja syvimmillään niitä on tavattu 600 metrin syvyydessä. Niiden ravintoa ovat kalat, äyriäiset, meduusat ja muiden kalojen kutu. Tärkeitä kalastettavia lajeja ovat kamelonttisimppu, Pleurogrammus-suvun lajit ja kelppisimppu (Hexagrammos decagrammus). Monet muutkin vihersimpulajit ovat suosittuja vapaa-ajankalastuksen kohteita.

Lähteet

Luokka:Simppukalat