Norjan väestö

300px|thumb|Norjan väestönkasvu vuosittain (tuhatta henkeä):
pienoiskuva|oikea|Bokmålin (sinisellä) ja nynorskin (punaisella) käyttö Norjan kunnissa. Osa kunnista on kielimuodoltaan neutraaleja (keltaisella).

Norjan väestö tarkoittaa Norjan alueella asuvia Ihmisiä. Vuonna 2024 Norjassa oli 5 585 044 asukasta. Vuonna 2024 asukkaista 931 081 oli ulkomaalaisia.

Vuonna 2014 maassa oli lähes 760 000 maahanmuuttajaa. Suurin osa maahanmuuttajista on tullut Puolasta, Ruotsista, Pakistanista, Irakista ja Somaliasta. 33 prosenttia maahanmuuttajista on saanut Norjan kansalaisuuden.

 Norjalaisten kielet 

Norjassa on yksi virallinen kieli (norja) ja kolme vähemmistökieltä (saame, kveeni ja romani). Huippuvuorilla puhutaan myös venäjää ja puolaa, mutta niillä ei ole virallista asemaa.

 Norjan kieli 

Norjan kielestä käytetään kahta kirjoitusmuotoa, kirjanorjaa (bokmål) ja uusnorjaa (nynorsk). Vuonna 1996 julkaistussa kyselytutkimuksessa 7,5 prosenttia sanoi käyttävänsä nynorskia pääasiallisena kielenään yksityiselämässään, ja näiden lisäksi 5 prosenttia käytti vaihtelevasti nynorskia ja bokmålia. Kielen käyttö on vahvasti aluesidonnaista: vuonna 1991 peruskoululaisista oli nynorskinkielisiä Sognin ja Fjordanen läänissä 96 prosenttia ja Telemarkissa 20 prosenttia, mutta Hedmarkissa vain 0,2 prosenttia. Aikoinaan molemmat kielet yritettiin yhdistää luomalla samnorsk, mutta siitä ei koskaan tullut laajasti käytettyä. Høgnorsk on nynorskin muoto, jossa on säilynyt enemmän vanhoja vaikutteita, mutta silläkin on vain vähän käyttäjiä.

 Saamelaiskielet 

Saame on virallinen kieli Koutokeinon, Kaarasjoen, Kåfjordin, Lavangenin, Uuniemen, Porsangin, Tenon, Tysfjordin ja Snåsan kunnissa. Norjassa puhutaan kolmea saamenkieltä: pohjoissaamea, eteläsaamea ja luulajansaamea. Kveeni ja kaksi eri romanikieltä mainitaan Norjan kielipolitiikan määrittelyssä suojeltavina ja elvytettävinä kielinä.

 Kveeni 

Kveeniä eli ruijan murteita puhuvat kveenit Tromsan- ja Finnmarkin lääneissä. Kielellä on Norjassa noin 6 500 puhujaa. Kuten saamelaiskielienkin puhujiin, myös kveeneihin kohdistettiin norjalaistamistoimia. Samoin kuin saame, kieli alkoi elpyä 1970-luvulla ja vuodesta 2006 lähtien kieltä on voinut opiskella Tromssan yliopistossa. Kveeni on virallinen kieli Porsangissa.

 Romanin kieli 

Romanin kieltä puhuvat Norjassa asuvat romanit. Romanin kielellä on noin 6 500 puhujaa Norjassa ja se jakautuu neljään murteeseen, tavringerin, vlaxin, skandiromaanin ja rodin murteisiin. Rodi on muodostunut norjan kielestä jossa on suuri määrä lainasanoja romanin kielestä. Romanit eivät ole keskittyneet mihinkään osaan maata vaan ovat hajautuneet ympäri sitä, lähinnä suuriin asutuskeskuksiin.

 Uskonnot 

Noin 69,9 prosenttia väestöstä kuului vuonna 2018 evankelis-luterilaiseen Norjan kirkkoon.Norjan ev.lut. kirkon jäsentilasto 14.5.2019 Statistics Norway Muiden kristillisten uskontokuntien edustajia on 6,9 prosenttia, muslimeja 3,3 prosenttia ja muita uskontoja 0,8 prosenttia väestöstä. Uskontokuntiin kuulumattomia on 19,2 prosenttia väestöstä.Members of Christian communities outside the Church of Norway. 3.12.2019 Statistics NorwayMembers of religious and life stance communities outside the Church of Norway, by religion/life stance. 3.12.2019 Statistics Norway Vain 20 prosenttia pitää Jumalaa tärkeässä asemassa elämässään, mikä on Euroopan alimpia lukuja. 32 prosenttia norjalaisista ilmoitti kyselytutkimuksessa uskovansa Jumalaan, 47 prosenttia uskoi johonkin korkeampaan voimaan ja 17 prosenttia ilmoitti ettei usko kumpaakaan edellisistä.

 Kouluttautuminen 

Oppivelvollisuus kestää Norjassa kymmenen vuotta. Maan väestörakenteen takia 40 prosenttia kouluista on niin pieniä, että niissä on yhdysluokkia. Kuntien velvollisuus on tarjota iltapäivähoitoa neljän alimman luokan oppilaille. 16–19-vuotiailla on oikeus opiskelupaikkaan ammatillisessa tai yliopistoon valmentavassa oppilaitoksessa.Upper Secondary Education and Training Ministry of Education and Research

 Norjalaisten muuttoliikkeet 

1800-luvun loppupuolella ja 1900-luvun alkupuolella oli laaja muuttoliike Norjasta muihin maihin, erityisesti Yhdysvaltoihin. Maastamuutto saavutti huippunsa 1860-luvun puolivälissä, jolloin yli kaksi kolmasosaa maan luonnollisesta väestönkasvusta, tai noin 10-15% väestöstä, jätti Norjan. Maastamuutto pysyi korkeana ensimmäiseen maailmansotaan saakka ja pysähtyi vasta 1930-luvun talouskriisiin. 1960-luvun lopulta lähtien Norjassa on ollut olennaisesti nettomaahanmuuttoa, joka oli noin 1% maan väestöstä 1970-luvulla ja 1980-luvun alkupuolella. Koska syntyvyys syntyperältään norjalaisten keskuudessa on laskenut, maahanmuuton aiheuttaman väestönkasvun kokonaisosuus on noussut merkittävästi niin, että se on tällä hetkellä 35-40%. 1960-luvulla alkoi saapua yhä enemmän siirtolaisia Etelä-Euroopasta, Aasiasta, Afrikasta ja Etelä-Amerikasta, ja suurin osa heistä asettui Osloon tai sen ympäristöön. Vuonna 1975 Norja otti käyttöön virallisen maahanmuuttokiellon, joka on edelleen voimassa. Kielto ei kuitenkaan koske erikseen määriteltyjä pakolaisryhmiä eikä turvapaikanhakijoita. Näille ryhmille on olemassa vuosittaiset kiintiöt, ja suurin osa heistä tulee entisen Jugoslavian alueelta, Pakistanista, Vietnamista, Iranista ja Turkista. Lisäksi sallitaan jonkin verran pelivaraa perheiden yhdistämistä varten.

 Väestönkehitys 

Väestön väheneminen vuosien 1300 ja 1500 välillä johtui pääasiassa siitä, että Musta surma tuli Norjaan vuonna 1349.

 Sukupuolijakauma 

Arvioitu sukupuolijakauma vuonna 2011:

 syntymä: 1,05 miestä/nainen
 alle 15 vuotta: 1,04 miestä/nainen
 15–64 vuotta: 1,02 miestä/nainen
 yli 64 vuotta: 0,78 miestä/nainen
 koko väestö: 0,98 miestä/nainen

 Ikä 

 Elinikä 

Vastasyntyneen lapsen eliniänodote (2011)

 pojat: 79,0 vuotta
 tytöt: 83,5 vuotta

 Mediaani-ikä 

Mediaani-ikä vuonna 2013 (arvio)https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/no.html :
 Koko väestö: 40,6 vuotta
 miehet: 39,7 vuotta
 naiset: 41,4 vuotta

 Ikäjakauma 

Väestön keski-ikä on 39 vuotta. Luku kuitenkin vaihtelee paljon maan eri osissa. 26 prosenttia norjalaisista on alle 20-vuotiaita, 61 prosenttia 20–66-vuotiaita ja 13 prosenttia yli 66-vuotiaita.

 Ikäjakauman kehitys 

 1860 

 0–14 vuotta: 35,9 % (miehet 288 510; naiset 28 249)
 15–64 vuotta: 58,0 % (miehet 446 391; naiset 472 405)
 Yli 64 vuotta: 6,1 % (miehet 42 130; naiset 53 840)

 1910 

 0–14 vuotta: 35,0 % (miehet 423 253; naiset 408 204)
 15–64 vuotta: 57,3 % (miehet 640 835; naiset 722 443)
 Yli 64 vuotta: 7,7 % (miehet 82 312; naiset 99 905)

 1960 

 0–14 vuotta: 26,0 % (miehet 476 748; naiset 452 559)
 15–64 vuotta: 63,0 % (miehet 1 125 525; naiset 1 123 206)
 Yli 64 vuotta: 11,0 % (miehet 175 485; naiset 214 184)

 2010 

 0–14 vuotta: 18,9 % (miehet 470 253; naiset 447 472)
 15–64 vuotta: 66,2 % (miehet 1 641 821; naiset 1 575 980)
 Yli 64 vuotta: 14,9 % (miehet 314 678; naiset 407 995)

 Kansallisuudet 

 Sija AlkuperämaaImmigrants and Norwegian-born to immigrant parents Väkiluku (2012) 1.  Puola 72 103 2.  Ruotsi 36 578 3.   Pakistan 32 737 4.  Somalia 29 395 5.  Irak 28 935 6.   Saksa 25 683 7.  Liettua 23 941 8.  Vietnam 20 871 9.  Tanska 19 823 10.  Iran 17 913 11.  Venäjä 16 833 12.  Turkki 16 742 13.  Filippiinit 16 431 14.   Bosnia ja Hertsegovina 16 338 15.  Thaimaa 14 398

 Syntyneisyys 

1,88 syntymää/nainen (2011) 

 1968-1969  1971-1975  1976-1980  1981-1985  1986-1990  1991-1995  1996-2000  2001-2005  2005  2006  2007  2008  2009   2010  2011 2,72  2,24  1,77  1,68  1,82  1,88  1,85  1,80  1,84  1,90  1,90  1,96  1,98  1,95  1,88

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

*