Rannikkosavikka

Rannikkosavikka (Chenopodium striatiforme) on savikkakasveihin kuuluva kasvilaji. Aikaisemmin laji luokiteltiin intiansavikan alalajiksi: C. strictum subsp. striatiforme.Lutukka 21/2005, s. 49.

 Ulkonäkö ja koko 
Rannikkosavikka on yksivuotinen, väriltään vaihtelevan vihreä kasvi, joka kasvaa 10–50 cm korkeaksi. Ainoastaan kasvin nuoret osat ovat jauhoisia. Varsi on kova, koheneva ja tyviosasta runsashaarainen. Väriltään varsi vaihtelee oliivinvihreästä sinertävänvihreään sekä on puna- tai vihreäraitainen. Lehtihangat ovat tavallisesti punaisia. Lehdet ovat varressa kierteisesti ja vaihtelevat väriltään sinivihreistä vihreisiin. Varren keskiosissa lehtilapa on tavallisesti muodoltaan puikeahko ja ehyt- tai hammaslaitainen sekä kooltaan 2–3 cm pitkä. Kukinto on muodoltaan tähkämäinen ja lähes lehdetön. Kukinnon sykeröt ovat tiheitä ja melko pieniä. Heteitä on tavallisesti viisi kappaletta. Suomessa rannikkosavikka kukkii elo-lokakuussa. Pähkylä on kehän muodostaman hedelmäverhiön suojaama. Musta siemen on vaaka-asennossa, 1–1,2 mm pitkä, ympärykseltään soikeahko, tylppäreunainen ja pinnaltaan sileä tai hieman säteen suuntaan uurteinen.Retkeilykasvio 1998, s. 126–128.Suuri Pohjolan kasvio 2005, s. 112.

 Levinneisyys 
Rannikkosavikka on kotoisin Kaakkois-Euroopasta ja Itämeren alueelta.Retkeilykasvio 1998, s. 127. Suomen lähialueilla lajia kasvaa vakituisena muun muassa Ruotsin Öölannissa.Den virtuella floran: Olivmålla Viitattu 21.2.2013.  Suomessa rannikkosavikkaa ei esiinny vakituisena lajina, mutta sitä on tavattu muutamista Suomenlahden sekä Perämeren satamakaupungeista.Lampinen, R., Lahti, T. & Heikkinen, M. 2012: Kasviatlas 2011: Rannikkosavikan levinneisyys Suomessa. Helsingin yliopisto, Luonnontieteellinen keskusmuseo, Kasvimuseo, Helsinki. Viitattu 21.2.2013.

 Elinympäristö 
Rannikkosavikka kasvaa hiekkaisilla pelloilla, merenrannoilla, satamissa, ratapihoilla sekä joutomailla. Suomessa laji on hyvin harvinainen uustulokas, jota on tavattu tulokkaana satamissa.

 Käyttö 
Rannikkosavikka kelpaa muiden savikkalajien tapaan ihmisravinnoksi.

 Lähteet 
 Hämet-Ahti, Leena, Kurtto & Arto, Lampinen, Raino & Piirainen, Mikko & Suominen, Juha & Ulvinen, Tauno & Uotila, Pertti & Väre, Henry. Lisäyksiä ja korjauksia Retkeilykasvion neljänteen painokseen. Lutukka 21/2005, s. 41–85.
 Retkeilykasvio. Toim. Hämet-Ahti, Leena & Suominen, Juha & Ulvinen, Tauno & Uotila, Pertti. Luonnontieteellinen keskusmuseo, Kasvimuseo, Helsinki 1998.
 Suuri Pohjolan kasvio. Toim. Mossberg, Bo & Stenberg, Lennart. Kustannusosakeyhtiö Tammi, Helsinki 2005 (2003).

 Viitteet 

 Aiheesta muualla 
 Kasviatlas 2021: Rannikkosavikan levinneisyys Suomessa.

Luokka:Savikat