Valtion tieteellinen Itä-Karjalan toimikunta

Valtion tieteellinen Itä-Karjalan toimikunta oli Suomen opetusministeriön vuonna 1941 perustama toimikunta. Sen tarkoituksena oli koordinoida ja hallita jatkosodan aikana valloitetussa Itä-Karjalassa tehtävää tieteellistä tutkimustyötä. Toimikunnan työtä leimasivat heimo- ja Suur-Suomi-aatteet, jotka myös yhdistivät ideologisesti sen jäseniä. Toimikunnassa vaikutti useita Suomen johtavia tutkijoita eri aloilta.Raimo Lehti: Suomen tieteen edellytyksiä ja ehtoja (s. 6). Viitattu 24.1.2013.

Aloitteen Tieteellisen Itä-Karjalan toimikunnan perustamisesta teki Suomen Maantieteellinen Seura syyskuussa 1941. Toimikunta aloitti toimintansa 11. joulukuuta samana vuonna. Sen puheenjohtajaksi valittiin Helsingin yliopiston rehtori Kaarlo Linkola. Hänen kuoltuaan seuraavana keväänä uudeksi puheenjohtajaksi nimitettiin geologi Väinö Auer. Toimikunta työskenteli läheisessä yhteistyössä Itä-Karjalan sotilashallinnon kanssa. Tutkijat joutuivat muun muassa jättämään tuloksistaan selonteon sotilashallinnolle ennen niiden julkistamista. Toimikunnan hankkeita toteuttivat myös stipendiaatit, joita kolmen vuoden aikana työskenteli Itä-Karjalassa yhteensä 125. Heistä 80 oli luonnontieteilijöitä, kansatieteilijöitä ja muita humanististen tieteiden edustajia oli 40.

Tieteellisen Itä-Karjalan toimikunnan tutkimustyön johtavana ajatuksena oli koko Karjalan liittäminen Suomeen. Sille haettiin oikeutusta muun muassa luonnontieteellisellä tutkimuksella, joka vahvisti Itä-Karjalan ja Suomen samankaltaisuutta. Itä-Karjalassa tehtyjen geologisten tutkimusten tarkoituksena oli miehitettyjen alueiden luonnonvarojen hyödyntäminen. Merkittävää työtä toimikunnassa tekivät geologien lisäksi erityisesti arkeologit ja kansatieteilijät sekä Karjalan rakennushistorian tutkijat. Toimikunnan hankkeet saivat huomattavia summia valtion rahoitusta sekä resursseja, ja niiden tuloksia julkaistiin vielä pitkään sodan päättymisen jälkeenkin.

Toimikunnassa vaikuttaneita tutkijoita
Väinö Auer, maantieteilijä ja geologi
Reino Castrén, tekniikan tohtori, Akateemisen Karjala-Seuran varapuheenjohtaja
Pentti Eskola, geologi
Ella Kivikoski, arkeologi
Kaarlo Linkola, kasvitieteilijä, Helsingin Yliopiston rehtori
Ville Luho, arkeologi
Eino Nikkilä, kansatieteilijä ja valokuvaaja
Lars Pettersson, taidehistorioitsija
Sakari Pälsi, arkeologi ja kansatieteilijä
Matti Sauramo, geologi
Kustaa Vilkuna, historioitsija ja kielitieteilijä
Aarne Äyräpää, arkeologi ja historioitsija
Tyyni Vahter, etnologi
Harry Waris, kasvitieteilijä

 Lähteet 
Samuli Helama: Professori Matti Sauramo Äänislinnassa  PDF, Geologi-lehti 272012
Kerkko Nordqvist & Oula Seitsonen: Finnish Archaeological Activities in the Present-Day Karelian Rapublic until 1944 PDF Academia.edu (pääsy vain rekisteröityneille käyttäjille)

Viitteet

Luokka:Suomen tieteen historia
Luokka:Jatkosota
Luokka:Nationalismi Suomessa