Selvaag-talo

Selvaag-talo (myös Selvaakitalo ja norjalaistalo) on norjalaisalkuinen puutalotyyppi, joka on nimetty kehittäjänsä, norjalaisen diplomi-insinööri Olav Selvaagin (1912–2002) mukaan.

Norjassa oli sodan jälkeen asuntopula. Selvaag yksinkertaisti asuntorakentamista vähentämällä  tilankäyttöä, karsimalla epäoleellista ja "turhaa" designia sekä järkeistämällä ja yksinkertaistamalla rakennusmenetelmää. Kehittämisen seurauksena asuntojen hinta putosi kolmannekseen verrattuna aikaisempaan, lisäksi rakennusaika lyheni. Tämä oli suuri etu jälleenrakennuskaudella. Selvaag testasi menetelmänsä koetalossa, joka valmistui 1948 Oslon Ekebergin kaupunginosaan.  Ekebergshuset on kahden perheen talo, jossa asuntojen välinen seinä on harjan suuntainen.Selvaag julkaisi vuonna 1951 menetelmää käsittelevän kirjan Bygg rasjonelt.  

 Selvaag-talot Suomessa   
Selvaagin kehitystyön tuloksiin tutustuttiin muissa Pohjoismaissakin. Suomeen on toteutettu Selvaag-taloja muutamaan kaupunkiin, niitä kutsutaan suomalaisittain myös Selvaakitaloiksi. Ensimmäinen talo valmistui Vaasan Asevelikylään 1953. Siitä pidettiin ja mallitalon urakoinut rakennusliike K. E. Nyman rakensi niitä lisää, muun muassa Vaasan Hietalahteen 1955 valmistuneen 17 talon alueen ja myös muihin kaupunkeihin, kaikkiaan noin 250 taloa. Hietalahden talot oli myöhemmin verhoiltu julkisivukorjauksen yhteydessä karaattilevyllä. 2000-luvun ja 2010-luvun vaihteessa rakennusten ulkonäkö palautettiin  takaisin alkuperäiseksi verhoilemalla ne vaakapaneelilla, "norjanpontilla".

 Muita Selvaag-talojen alueita 
 Kankaanpäähän Niinisalon varuskunnan henkilökunnan asunnoiksi 1957–1958 rakennetut talot
 kuusi taloa Kuopion Niiralan tyyppitaloalueella
 Joensuun Kanervalassa on hyvin säilynyt 1959 valmistunut maakunnallisesti merkittävä kokonaisuus, jossa myös yksityiskohdat ovat alkuperäisessä asussa.
 Oulun Höyhtyällä on maakunnallisesti merkittävä Selvaakitalojen alue, joka on rakennettu 1957–1961
 Hämeenkyrö - Kyröskoski Selvaag-taloalue, joka on rakennettu vuosien 1950-1960 aikana. Kaksikerroksiset puutalot suunniteltiin alun perin tehtaan työnjohtajien käyttöön.

Niinisalon ja Niiralan talot sijaitsevat Museoviraston inventoimissa valtakunnallisesti merkittävissä rakennetuissa kulttuuriympäristöissä. Joensuun ja Oulun talot ovat maakunnallisesti merkittävää kulttuuriympäristöä ja suojeltuja.

 Selvaag-talo Helsingissä  
Helsingissä tutkittiin mahdollisuutta poistaa asuntopulaa Selvaag-taloja rakentamalla. Valtuustoaloitteeseen perustuvan tutkimuksen teetti yleisten töiden lautakunta. Se myönsi, että Selvaag-talot ovat edullinen puurakennusvaihtoehto silloin, kun taloja toteutetaan asuinalueelle suuri määrä kerrallaan, taloudellisuus toteutui tosin myös yksittäiskohteissa. Lautakunnan mukaan kaupungin omistamien omakotitonttien puute kuitenkin esti Selvaag-menetelmän käytön ratkaisuna asuntopulaan, tarvittavat asunnot kannattaa rakentaa kerrostaloihin. Kiinteistölautakunta puolestaan oli seurannut Selvaag-rakentamista tarkasti ja virkamiehet olivat käyneet Oslossa tutustumassa sikäläiseen asuntotuotantoon yleensäkin. Selvaag-talojen huoneistot olivat kuitenkin liian suuria arava-lainoitetuiksi. Lautakunta vetosi myös omakotitonttipulaan ja laajojen pientaloalueiden kunnallistekniikan rakentamisen suuriin kustannuksiin ja päätyi kerrostalorakentamisen kannalle. Kiinteistölautakunta oli  vuokrannut tontin Selvaag-talolle ja hyväksynyt sen suunnitelmat, joten saatuja kokemuksia voitiin käyttää hyväksi kunhan hanke toteutuu.

 Lähteet 

 Kirjallisuutta 

 Aiheesta muualla 

Luokka:Talotyypit