Yrjö Kauko

Yrjö Kauko (13. syyskuuta 1886 Kuopio – 29. lokakuuta 1974 Espoo)Kuolleita (maksullinen artikkeli) Helsingin Sanomat 1.11.1974, HS Aikakone. Viitattu 14.3.2018. oli suomalainen kemisti ja professori. 

Yrjö Kaukon vanhemmat olivat työnjohtaja Anton Sakarias Kauko (aik. Lindberg) ja Helena Maria Holopainen. Hän pääsi ylioppilaaksi 1904 ja valmistui insinööriksi 1909 sekä tohtori-insinööriksi Karlsruhen teknillisestä korkeakoulusta Saksasta 1910. Kauko oli valmistuttuaan professori Fritz Haberin apulaisena ensin Karlsruhessa ja sitten Berliinin Kaiser Wilhelm -instituutissa. Hän osallistui Berliinin yliopistossa Max Planckin ja Albert Einsteinin pitämille luennoille.Riitta Mattila : Muuan nuori suomalainen – Yrjö Kauko Fritz Haberin assistenttina : aloittelevan tiedemiehen kokemuksia 1900-luvun alun Saksassa, Tekniikan Waiheita 2010, 28(1), 41-47  Kaukosta tuli insinööriupseeri 1927 ja insinööriluutnantti 1927. Aikalaiskirja 1934

Kauko oli Tampereen teknillisen opiston opettajana vuodesta 1912 ja yliopettajana 1923–1935. Hän johti kemiallisia turvetutkimuksia 1919–1921. Hän oli Tarton yliopiston epäorgaanisen kemian teknologian professori 1922–1923 ja fysikaalisen kemian professori 1924–1925, Helsingin yliopiston kemian apulainen 1934–1940, Helsingin Teknillisen korkeakoulun epäorgaanisen kemian professori 1941–1949 sekä Turkissa Ankaran yliopiston professori 1952–1955 ja Erzurumin yliopiston 1958–1959.Otavan Iso tietosanakirja, Otava 1968, osa 4, p. 641 Kemistin uran ohella Kauko kiersi maailmaa ja toimi elokuvan uranuurtajana Siperiassa, salakuljettajana Pietarissa, hevoskuiskaajana Turkissa ja hedelmänviljelijänä ArgentiinassaKemian kosmopoliitti, Kemia-lehti .

 Teoksia 
 Kuvioivan mittausopin opas. Tekijä, Tampere 1916
 Lämmitysopin perusteet. Otava 1924
 Kansojen kaasusota : mitä jokaisen tulee tietää taistelukaasuista. Otava 1929
 Kuvioiva mittausoppi. Otava 1930
 Kemian teknologia. 1. Otava 1932
 Kemian harjoitustöitä johdantona yleiseen kemiaan. WSOY 1934
 Kemiallisia laskuesimerkkejä ; toim. Yrjö Kauko. WSOY 1935

Lähteet

Kirjallisuutta
 Riitta Mattila: Intohimona tiede ja opetus – Yrjö Kaukon elämänvaiheita Kuopiosta Patagoniaan. Tekniikan historian seura, 2011.

 Aiheesta muualla 
 Yrjö Kauko : Nestemäinen ilma räjähdysaineena ja sen käyttö kantojen räjäyttämisessä, Aamulehti, 17.08.1920, nro 187, s. 2, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

Luokka:Suomalaiset kemistit
Luokka:Suomalaiset professorit
Luokka:Tarton yliopiston professorit
Luokka:Teknillisen korkeakoulun professorit
Luokka:Vuonna 1886 syntyneet
Luokka:Vuonna 1974 kuolleet