Legitimismi

Legitimismi () oli Ranskassa vuoden 1830 heinäkuun vallankumouksen jälkeen vaikuttanut rojalistinen suuntaus, jonka mukaan ainoastaan Bourbon-suvun vanhemmalla haaralla oli laillinen oikeus Ranskan valtaistuimeen. Sen kannattajia kutsuttiin legitimisteiksi. Legitimistit olivat yksi rojalistien kolmesta pääryhmästä 1800-luvun Ranskassa; kaksi muuta olivat Orléans-sukuhaaraa kannattaneet orleanistit sekä Napoleonin perintöä vaalineet bonapartistit.Legitimist  Encyclopædia Britannica Online Academic Edition. Viitattu 31.3.2013. Legitimistit eivät tunnustaneet vuonna 1830 valtaan nousseen Ludvig Filipin eivätkä yhdenkään häntä seuranneen Ranskan hallitsijan laillisuutta. He edustivat taantumuksellista oikeistoa.

Toisen keisarikunnan romahtamisen jälkeen Bourbonien valtaanpaluulle näytti 1870-luvun alussa avautuvan mahdollisuus, mutta silloisen kruununtavoittelijan Chambordin kreivin jyrkkä vanhoillisuus vei häneltä muiden rojalistien tuen. Hänen kuoltuaan vuonna 1883 ilman perillisiä useimmat legitimistit siirtyivät tukemaan hallitsijaksi Orléans-suvun päämiestä, Pariisin kreivi Philippe d’Orléansia. Osa legitimisteistä katsoi laillisen oikeuden Ranskan kruunuun siirtyneen sen sijaan Bourbon-suvun espanjalaiselle haaralle, vaikka sen kantaisä Filip V olikin luopunut omista ja jälkeläistensä oikeuksista Ranskan kruunuun Utrechtin rauhan yhteydessä vuonna 1713.house of Orléans  Encyclopædia Britannica Online Academic Edition. Viitattu 14.4.2013.

Katso myös
Ultrarojalistit
Karlismi

Lähteet

Luokka:Ranskan historia
Luokka:Ranskan puolueet