Alexander Uexküll-Gyllenband

Alexander Uexküll-Gyllenband (4. huhtikuuta 1864 Pietari –  15. joulukuuta 1923 Helsinki) oli venäjänsaksalainen filosofi, vapaaherra ja todellinen valtioneuvos. Lisäksi hän toimi teatterivaikuttajana Suomessa 1910-luvulla. Hänen ensimmäinen aviopuolisonsa oli suomalainen näyttelijä Ida Aalberg.

Elämä
Uexküll-Gyllenbandtin suku oli muuttanut Venäjälle Saksasta ja Baltiasta 1600-luvulla. Sen jäsenet olivat korkeita virkamiehiä ja melko varakkaita, pari sukuun kuulunutta perhettä oli jopa rikkaita tehtaineen ja kaivoksineen. Alexander Uexküll-Gyllenbandin isä vapaaherra Alexander Uexküll-Gyllenbandt vanhempi oli senaattori, hänen äitinsä Line von Adelson oli dresdeniläisen lääkärin tytär. Uexküll-Gyllenband – hän pudotti sukunimensä lopusta t-kirjaimen pois – opiskeli Saksan yliopistoissa ja valmistui lakimieheksi, mutta oli kiinnostunut myös filosofiasta.Ida Aalberg – Näyttelijä jumalan armosta, s. 345 ja 346http://www.kansallisbiografia.fi/kb/artikkeli/3101/

Uexküll-Gyllenband avioitui suomalaisen näyttelijän Ida Aalbergin kanssa Lontoossa 24. heinäkuuta 1894. Aalberg oli aikansa tunnetuimpia suomenkielisiä teatteriprimadonnia. Ida Aalberg – Näyttelijä jumalan armosta, s. 352 Liitto oli Uexküll-Gyllenbandin ensimmäinen ja Aalbergin toinen – näyttelijätär oli asianajaja Lauri Kivekkään leski. Pariskunta Aalberg–Uexküll-Gyllenband asettui Pietariin, ja heillä oli asunto myös Helsingissä Vironkadulla. Avioparin kolmantena asuntona toimi kartanomainen huvila Augustenhof Pikiruukissa lähellä Viipuria Suomenlahden rannalla.Ida Aalberg – Näyttelijä jumalan armosta, s. 411

Uexküll-Gyllenband alkoi vähitellen kiinnostua teatteritaiteesta ja otti osaa niin sanottuun teatterisotaan, joka johtui Aalbergin ja Suomen Kansallisteatterin johtajien huonoista väleistä.  Teatteritaiteessa hänen esikuvinaan olivat Konstantin Stanislavski ja Moskovan Taiteellinen Teatteri.http://www.helsinki.fi/teatteritiede/tietoa/.../trihissa3.ppt Uexküll-Gyllenband jäi leskeksi tammikuussa 1915. Liitto Aalbergin kanssa oli lapseton. Uexküll-Gyllenbandin pitkäaikainen tavoite oli oman ammattiteatterin perustaminen. Toive toteutui vuonna 1919, jolloin Helsingin Uudessa ylioppilastalossa aloitti Ida Aalberg -teatteri, joka tosin jäi lyhytikäiseksi. Lisäksi Uexküll-Gyllenband kaavaili museota puolisonsa muistoksi, mutta projekti kariutui.Suomen Kansallisteatteri 1902/1917, s. 351

Vuonna 1919 Uexküll-Gyllenband avioitui Ida Aalberg -teatteriin näyttelijäksi tulleen Irja Nordbergin kanssa. Pariskunnan vanhimmasta tyttärestä, Sole Uexküllista tuli aikanaan merkittävä teatterikriitikko.Suomen kansallisbiografia 10, s. 143 Kahdesta tyttärestä nuorempi, Petra Uexküll, teki pitkän uran kuvataidekriitikkona ja taidetoimittajana.

Lähteet
Heikkilä, Ritva: Ida Aalberg - Näyttelijä jumalan armosta, WSOY 1998, 
Suomen kansallisbiografia 10, 

Viitteet

Aiheesta muualla
Teatterimuseo

Luokka:Saksalaiset filosofit
Luokka:Venäläiset filosofit
Luokka:Venäjänsaksalaiset
Luokka:Vuonna 1864 syntyneet
Luokka:Vuonna 1923 kuolleet