Koolapuut

Koolapuut (Cola) on malvakasvien (Malvaceae) heimon alaheimoon Sterculioideae kuuluva kasvisuku. Siihen kuuluu noin 100–125 lajia lähinnä trooppisen ilmastoalueen puita. Kaikki suvun lajit kasvavat luontaisina Afrikassa. Kahta suvun lajia viljellään kolapähkinöiksi kutsuttujen siementensä vuoksi.

 Kuvaus 

Koolapuut ovat pienehköjä puita tai pensaita. Suurikokoisimmat lajit kasvavat yleensä enimmillään noin 30 metriä korkeiksi. Suvun lajeilla on usein sekä nystykarvoja, tähtikarvoja että kilpikarvoja.

Lehdet voivat olla sormilehdykkäisiä tai yksinkertaisia ja muodoltaan sormiliuskaisia tai ehyitä. Lehdet ovat ruodillisia ja ruodin kärjessä on usein näkyvästi ruotia leveämpi pullistuma. Ilmaraot ovat tavallisesti lehtien alapinnoilla, mutta joillakin lajeilla myös yläpinnoilla.

Koolapuut ovat usein kaksikotisia, joten erilliset yksineuvoiset hede- ja emikukat kasvavat yleensä eri puuyksilöissä. Jotkin lajit ovat kuitenkin yksikotisia ja joillakin lajeilla on kaksineuvoisia kukkia. Kukat kasvavat lehtihankoihin kehittyvissä kukinnoissa. Kukissa ei ole terälehtiä. Verhiöön kuuluu tavallisesti 4–5 verholehteä. Hedekukissa on 5–12 hedettä yhdessä tai kahdessa kehässä hetiöperässä. Emikukissa on tavallisesti 4–5 emilehteä.

Hedelmät ovat rakenteeltaan kypsinä aukeavia kotia. Niissä on yksi tai useampia siemeniä.

 Lajit 

Koolapuiden sukuun kuuluu lajien määritelmästä riippuen noin 100–125 hyväksyttyä lajia. Seuraavia lajeja on pidetty yleensä hyväksyttyinä:
 Cola acuminata – koolapuu
 Cola altissima
 Cola angustifolia
 Cola anomala
 Cola argentea
 Cola attiensis
 Cola ballayi
 Cola bilenguensis
 Cola bipindensis
 Cola bodardii
 Cola boxiana
 Cola brevipes
 Cola bruneelii
 Cola buesgenii
 Cola buntingii
 Cola cabindensis
 Cola caricifolia
 Cola cauliflora
 Cola cecidiifolia
 Cola chlamydantha
 Cola chlorantha
 Cola clavata
 Cola coccinea
 Cola congolana
 Cola cordifolia
 Cola crispiflora
 Cola digitata
 Cola discoglypremnophylla
 Cola duparquetiana Cola edeensis
 Cola fibrillosa
 Cola ficifolia
 Cola flaviflora
 Cola flavovelutina
 Cola gabonensis
 Cola gigantea
 Cola gigas
 Cola gilletii
 Cola glabra
 Cola glaucoviridis
 Cola greenwayi
 Cola griseiflora
 Cola heterophylla
 Cola hispida
 Cola hypochrysea
 Cola idoumensis
 Cola kimbozensis
 Cola lasiantha
 Cola lateritia
 Cola laurifolia
 Cola lepidota
 Cola letestui
 Cola letouzeyana
 Cola liberica
 Cola lissachensis
 Cola lizae
 Cola lomensis
 Cola lorougnonis Cola louisii
 Cola lukei
 Cola macrantha
 Cola mahoundensis
 Cola marsupium
 Cola mayimbensis
 Cola mayumbensis
 Cola megalophylla
 Cola metallica
 Cola millenii
 Cola minor
 Cola mossambicensis
 Cola mosserayana
 Cola nana
 Cola natalensis
 Cola ndongensis
 Cola nigerica
 Cola nitida
 Cola noldeae
 Cola obtusa
 Cola octoloboides
 Cola pachycarpa
 Cola pallida
 Cola philipi-jonesii
 Cola pierlotii
 Cola porphyrantha
 Cola praeacuta
 Cola pseudoclavata Cola pulcherrima
 Cola quentinii
 Cola reticulata
 Cola ricinifolia
 Cola rondoensis
 Cola rostrata
 Cola ruawaensis
 Cola scheffleri
 Cola sciaphila
 Cola selengana
 Cola semecarpophylla
 Cola simiarum
 Cola sphaerocarpa
 Cola sphaerosperma
 Cola stelechantha
 Cola subglaucescens
 Cola suboppositifolia
 Cola sulcata
 Cola tessmannii
 Cola triloba
 Cola tsandensis
 Cola uloloma
 Cola umbratilis
 Cola urceolata
 Cola usambarensis
 Cola vandersmisseniana
 Cola verticillata
 Cola welwitschii

 Levinneisyys ja kehityshistoria 
Koolapuita esiintyy kotoperäisenä Saharan eteläpuolisessa Afrikassa. Suurimmillaan lajirunsaus on Länsi- ja Keski-Afrikan trooppisissa sademetsissä. Myös Itä-Afrikan rannikolla on runsaasti lajeja.

Koolapuiden historia ulottuu ainakin oligoseenikaudelle asti. Vanhin tunnettu sukuun luokiteltu jäännös on noin 28–27 miljoonaa vuotta vanha Etiopiasta löydetty fossiilinen lehti. Koolapuita ei nykyisin enää esiinny löytöalueella Saharan pohjoispuolisessa Afrikassa. Koolapuiden lähimpinä sukulaisina pidetään sukua Octolobus sekä kotopuita (Pterygota).

 Elinympäristö 

Koolapuita esiintyy lähes yksinomaan trooppisissa kosteissa ainavihannissa tai puoliainavihannissa metsissä. Ne kasvavat tavallisesti metsän aluskerroksessa latvuskerroksen alapuolella.

 Käyttö 
Koolapuuta (Cola acuminata) ja Cola nitidaa viljellään ravintokasveina niiden runsaasti kofeiinia ja teobromiinia sisältävien siementen vuoksi. Siemeniä kutsutaan usein kolapähkinöiksi, vaikka ne eivät ole varsinaisesti pähkinöitä. Siemeniä käytetään useiden ruoka-aineiden ja juomien valmistuksessa, ja läntisessä Afrikassa niitä usein pureskellaan sellaisenaan. Myös lajien Cola ballayi, Cola verticillata ja Cola sphaerocarpa hedelmät ovat syötäviä.

 Lähteet 

Luokka:58.41 Puut, pensaat
*