Kognitiivinen vinouma

Kognitiivinen vinouma, harha, värittymä tai vääristymä tai ajattelun vinouma () tarkoittaa taipumuksia hahmottaa ja painottaa havaintoja, tulkintoja ja informaatiota tavoilla, jotka johtavat virhearviointeihin. Ilmiötä tutkitaan psykologiassa, kognitiotieteessä ja sosiaalipsykologiassa sekä käyttäytymistaloustieteessä. Tavallisia vääristymiä ovat harhat tilastojen tulkinnassa, sosiaalisessa attribuutiossa ja muistamisessa.

Psykologit Amos Tversky ja Daniel Kahneman esittivät vuonna 1972 kognitiivisten vinoumien teorian.Kahneman, Daniel – Shane Frederick (2002): "Representativeness Revisited: Attribute Substitution in Intuitive Judgment." — Thomas Gilovich, Dale Griffin, Daniel Kahneman: Heuristics and Biases: The Psychology of Intuitive Judgment. Cambridge: Cambridge University Press. S. 51–52.  Uskontotieteilijä Pascal Boyerin mukaan psykologit ovat löytäneet lukuisia mielen prosesseja, jotka johtavat ajattelua harhaan.Boyer 2007 s. 342 Aaron Beck aloitti 1950-luvulla masennukseen liittyvien ajatusvääristymien tutkimisen ja oli sitä mieltä, että niihin puuttuminen oli terapiassa tärkeämpää kuin tunteiden tai motivaation käsittely. Beckin mukaan tärkein masennuksen tunnusmerkki ovat kielteiset ajatukset.
 Kognitiivisia vinoumia 

 Konsensusvaikutus 

pienoiskuva|Aschin käyttämiä kuvioita. Koehenkilön piti verrata viivojen A, B, ja C pituutta vertailukohteen pituuteen. Sosiaalinen paine vääristi pituuden arviointia.
Konsensusvaikutus eli konformismi tarkoittaa, että ihminen mukauttaa ajattelunsa siihen, mitä muut ihmiset asiasta sanovat. Jos esimerkiksi näytetään kuvaa vihaisista kasvoista ja muut ympärillä olevat ihmiset väittävät, että kyseessä on inhon irvistys, henkilöllä on taipumus vakuuttua siitä, että kyseinen kasvojen ilme kuvastaa inhoa.Boyer 2007: 341.

Solomon E. Asch julkaisi vuonna 1951 kuuluisan tutkimuksen, jossa osallistujan piti arvioida viivojen suhteellista pituutta. Yksinään kaikki onnistuivat panemaan annetut viivat pituusjärjestykseen, mutta jos paikalla oli muita, jotka yhdessä väittivät lyhempää viivaa toista pitemmäksi, kolmasosa antoi saman virheellisen vastauksen. Vain neljäosa koehenkilöistä ei antanut ympäristön väärän mielipiteen lainkaan vaikuttaa itseensä. Vähimmäismäärä tarvittavia muita henkilöitä oli kolme, että arviointivirhe saatiin syntymään.Asch 1951

 Yksimielisyysharha 

Yksimielisyysharha eli valheellinen konsensusvaikutus on ilmiö, jossa ihminen ajattelee muiden ihmisten jakavan heidän vaikutelmansa. Ilmiö on päinvastainen konsensusvaikutuksen kanssa. Ihmisellä voi esimerkiksi olla taipumus ajatella, että muilla ihmisillä herää samanlaisia tunnetiloja joutuessaan todistamaan jotakin kohtausta.Boyer 2007 s.341

 Vahvistusharha 

Vahvistusharhassa ihminen valikoi ja tulkitsee tietoa vahvistaakseen omia käsityksiään. Vastaavasti hän sivuuttaa oman kantansa vastaisia tietoja tai tulkitsee niitä virheellisesti.Confirmation bias – The Skeptic’s dictionary Shermer 2002, s. 299–302 Tutkija Raymond S. Nickerson pitää vahvistusharhaa tärkeimpänä harhapäättelyn muotona. Skeptikko Michael Shermerin mukaan se voi vaikuttaa suuresti ihmisen elämään.Shermer 2002, s. 299–302

 Yleisyysharha 

Yleisyysharhassa (myös käsitteillä esiintymisharha ja frekvenssi-illuusio) henkilö huomaa tietyn käsitteen, sanan tai asian esiintyvän näennäisesti useammin sen jälkeen, kun on ensimmäisen kerran kiinnittänyt siihen huomiota.

 Tuottamisvaikutus 
Tuottamisvaikutukseksi kutsutaan ilmiötä, jossa itse tuotettu informaatio muistetaan paremmin kuin havaittu informaatio. Ihmiset esimerkiksi muistavat kuvitteellisista kohtauksista paremmin itse keksimänsä yksityiskohdat kuin toisten ihmisten ehdottamat.

 Valemuistot 

Valemuistoiksi sanotaan kuviteltuja muistoja. Niitä syntyy hyvin helposti. Ihminen voi olla varma, että on kuullut tai nähnyt jotakin, vaikka todellisuudessa hän on itse kuvitellut sen. Ihminen voi myös vakuuttua suorittaneensa jonkin tietyn toiminnon kuviteltuaan riittävän usein sen suorittamisen.

 Tocquevillen ilmiö 

ihmisten sosiaalinen turhautuminen paradoksaalisesti lisääntyy, kun heidän olosuhteensa ja mahdollisuutensa muuttuvat paremmiksi.Swedberg 2009, s. 259 

 Lähteiden sotkeminen 
Lähteiden sotkeminen on epätietoisuutta informaation alkuperästä. Jossain vaiheessa ihminen voi esimerkiksi unohtaa, onko hän päätellyt tiedon itse vai saanut sen jostakin muualta tai onko hän nähnyt, lukenut vai kuullut asian. Tämä tekee informaation arvioinnista vaikeaa.

 Kognitiivisen dissonanssin vähentäminen 
Kognitiivisen dissonanssin vähentämisessä on kyse mentaalisesta prosessista, jossa muistikuvia ja kokemuksia korjataan kokemuksien pohjalta. Jos ihminen esimerkiksi uuden informaation pohjalta muodostaa mielipiteen jostakin ihmisestä, hän voi kuvitella ajatelleensa niin alun perinkin, vaikka todellisuudessa olisi ajatellut täysin päinvastaisesti.

 Cheerleader-vaikutus 
Taipumus nähdä ihmiset paremman näköisinä isoissa ryhmissä kuin erikseen. 

 Empatiakuilu 
Taipumus aliarvioida tunteiden vaikutuksen voimakkuutta niin muissa kuin itsessä. 

 Informaatiovinouma 
Taipumus etsiä tietoa jostakin, vaikkei se vaikuttaisi toimintaan.

 Kasvisokeus 

Taipumus olla huomioimatta kasvillisuutta ympäristössä ja vaikeus tunnistaa sekä arvostaa sen hyödyllisyyttä maapallolla.

 Jonovaikutus 
Odotettaessa puheenvuoroaan ryhmätilanteessa, esimerkiksi jos vuorot siirtyvät myötäpäivään, on ihmisillä taipumus unohtaa juuri häntä edeltäneen puhujan sanomiset. 

 Rajausefekti 
Taipumus tehdä eri johtopäätöksiä samasta tiedosta sen perusteella, onko asia esitetty positiiviseen vai negatiiviseen sävyyn. 

 Ajansäästövinouma 
Taipumus luulla, että aikaa säästyisi tai vähenisi sitä mukaa mitä nopeammin tai hitaammin esimerkiksi liikkuu. 

 Zeigarnikin efekti 

Valmistumattomat tai keskeytetyt projektit muistetaan paremmin kuin valmiit. 

 Normaaliusvinouma 
Kieltäytyminen varautumasta tai reagoimasta katastrofiin, jota ei ole koskaan tapahtunut aiemmin. 

 Strutsiefekti 
Taipumus jättää huomioimatta ilmeisen negatiivinen asia tai ilmiö. 

 Halkominen tai mustavalkoajattelu 
Suojamekanismi, jossa henkilöllä on vaikeuksia yhdistää asian hyviä ja huonoja puolia järkeväksi kokonaisuudeksi ja tämä aiheuttaa ongelmia löytää mitään vaihtoehtoja ääripäiden väliltä. 

 Instrumentin laki 
Ylenpalttinen luottamus tuttua työkalua tai toimintatapaa kohtaan, samalla aliarvioiden vaihtoehtoisia menetelmiä, jotka eivät ole tuttuja. 

 Huomiointivinouma 
Taipumus tehdä havaintoja sen hetkisen olotilan tai valloillaan olevien ajatusten mukaisesti, esimerkiksi jos on huonolla tuulella, niin henkilö huomioi ympäristöäänkin negatiivisemmin. 

 Tiedon kirous 
Tietoisten tai enemmän opiskelleiden ihmisten vaikeus asettua vähemmän tietoisten näkökulmaan ongelmanratkaisutilanteessa. 

 Deklinismi 
Taipumus tarkastella menneisyyttä suotuisasti ja tulevaisuutta negatiivisesti. 

 Nälkäinen tuomari -efekti 
Oikeudelliseen päätöksentekoon ja mielialaan voivat vaikuttaa fysiologiset tekijät, kuten se, mitä tuomari oli syönyt aamiaiseksi. 

 Katso myös 
 Ankkurointivaikutus
 Vahvistusvinouma
 Pelurin virhepäätelmä
 Yksimielisyysharha
 Sädekehävaikutus
 Oikeudenmukaisuusharha
 Forer-efekti
 Ikea-efekti
 Pareidolia
 Ylivertaisuusvinouma
 Argumentointivirhe
 Kuumien käsien harha
 Selviytymisharha
 Saatavuusharha
 Itsekorostusvinouma
Prospektiteoria
 Kielteisyysvinouma
 Masentava realismi
 Myönteisyysvinouma
 Naiset ovat ihania -ilmiö
 Sosiaalisen suotavuuden vinouma
 Osaamisansa
 Teleskooppivaikutus
 Yleisyysharha
 Vinoumasokeus
 Jälkiviisaus

 Lähteet 






 Viitteet 

 Aiheesta muualla 



*