Rämelehtimittari

Rämelehtimittari (Scopula virgulata) on melko harvinainen lehtimittareihin kuuluva perhoslaji. Suomen lajiston uhanalaisluokituksessa 2010 se on luokiteltu vaarantuneeksi (VU)Rassi, P., Hyvärinen, E., Juslén, A. & Mannerkoski, I. (toim.). Suomen lajien uhanalaisuus – Punainen kirja 2010. Ympäristöministeriö & Suomen ympäristökeskus, Helsinki..

 Koko ja ulkonäkö 
Rämelehtimittari muistuttaa ulkonäöltään suuresti monia sukulaislajejaan. Sekä etu- että takasiipien pohjaväri on vaalean ruskea ja ne ovat kauttaaltaan tummien suomujen täplittämät. Etusiiven kärki on terävä ja sen poikkiviirut erottuvat hieman taustaväriä tummemman ruskeina. Poikkiviirut kulkevat siiven poikki yhdensuuntaisina suorina, eivät muiden suvun lajien tapaan kaarevina, eivätkä kaarru tyveä kohti edes siiven etureunassa. Etusiivessä keskipilkku ei yleensä näy, mutta takasiivessä se erottuu selvästi. Siipiväli 20–22 mm.http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/s/scopula_virgulata.htmlhttp://ukmoths.org.uk/show.php?bf=1685 s. 76–77

 Levinneisyys ja lentoaika 
Rämelehtimittarilla on useita eri alalajeja, joiden levinneisyydet kattavat suuren osan Eurooppaa Portugalista Venäjälle. Idässä elinalue jatkuu Siperian poikki Koreaan saakka. Ruotsissa lajia tavataan ainoastaan Gotlannissa.http://www.artfakta.se/Artfaktablad/Scopula_Virgulata_101751.pdf Suomessakin se on hyvin paikoittainen ja levinneisyys rajoittuu aivan maan eteläisimpiin osiin. Perhoset lentävät yhtenä sukupolvena kesäkuun puolivälistä heinäkuun alkupuolelle huipun sijoittuessa kesä-heinäkuun vaihteeseen.Perhoswiki Etelä-Euroopassa lajilla on 2–3 sukupolvea vuodessa.

 Elinympäristö ja elintavat 
Suomessa rämelehtimittari elää nimensä mukaisesti rämeillä. Keski-Euroopassa tyypillinen elinympäristö on kuitenkin nummi tai hiekkamaa ja Siperiassa arojen rinteet. Se on esiintymiseltään hyvin paikoittainen, mutta sopivalla paikalla yksilöitä voi olla paljonkin. Koiraat lentelevät pääasiassa illalla ja yöllä, naaraat joskus myös päivällä. Perhoset tulevat valolle. Keskenkasvuinen toukka on talvehtiva elämänvaihe.

Suomen lisäksi myös Ruotsissa laji on luokiteltu vaarantuneeksi.http://www.artfakta.se/SpeciesFact.aspx?TaxonId=101751

 Ravintokasvi 
Toukka syö mustikkaa (Vaccinium myrtillus).

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 
 Suomen perhostutkijain seura
 kuva toukasta 
 Bestimmungshilfe des Lepiforums 
 Moths and Butterflies of Europe and North Africa 

Luokka:Lehtimittarit