Vilhelm (Ruotsin prinssi)

Vilhelm, koko nimi: Carl Wilhelm Ludvig, (17. kesäkuuta 1884 – 5. kesäkuuta 1965) oli Ruotsin prinssi ja Södermanlandin herttua.

 Suku ja koulutus 
Hän oli Ruotsin kuningas Kustaa V:n ja kuningatar Viktorian toiseksi vanhin lapsi. Hänen veljiään olivat Kustaa VI Aadolf (1882–1973) ja Västmanlandin herttua Erik (1889–1918).

Vilhelm palveli 1900-luvun alussa Ruotsin laivastossa, ensin kadettina vuosina 1898-1904 ja sen jälkeen upseerina saavuttaen kapteenin arvon. 

 Avioliitto ja jälkeläiset 
Vilhelm avioitui 3. toukokuuta 1908 Pietarissa Katariinan palatsissa suuriruhtinatar Maria Pavlovnan kanssa, joka oli suuriruhtinas Pavel Aleksandrovitšin ja Kreikan prinsessa Alexandran tytär. Lyhyestä alle kuusi vuotta kestäneestä avioliitossa syntyi vuonna 1909 poika Lennart. 

Toisensa huonosti tuntevat ja suojattua elämää viettäneet nuoret olivat luonteeltaan ja kiinnostuksiltaan täysin vastakkaisia ja olivat tavanneet toisiaan vain muutamia kertoja ennen avioitumistaan. Lisäksi Vilhelm oli poissa pitkiä aikoja meriupseeriuransa vuoksi. Avioero vuonna 1914 oli aikanaan skandaali ja pojan kasvatuksesta otti vastuun Vilhelmin äiti kuningatar Viktoria. Maria Pavlovna muutti takaisin Venäjälle, jossa hän avioitui uudelleen vuonna 1917.

 Yksityiselämä 
Loppuelämänsä Vilhelm asui Södermanlandissa Stenhammarin linnassa, ensin parisuhteessa vuodesta 1914 lähtien ranskalaisen näyttelijätär ja modisti Jeanne Leocadie Tramcourt'n (1875–1952) kanssa, joka kuoli 76-vuotiaana tammikuussa 1952 auto-onnettomuudessa, kun Vilhelm ajoi autoa lumimyrskyssä.Jyrki Vesikansa: Vilhelmiä kiitetään Ruotsin-avusta Uusi Suomi 25.11.2008, viitattu 8.11.2021 Hän oli ollut vuosina 1894–1911 naimisissa kuvanveistäjä Christian Erikssonin (1858-1935) kanssa. He asuivat yhdessä Stenhammarin linnassa Flenin ulkopuolella ja vuodesta 1932 lähtien häntä kutsuttiin Stenhammarin emännäksi.

 Ensimmäinen maailmansota ja sen jälkeen 
Ensimmäisen maailmansodan aikaan Ruotsissa oli aktivistipiirejä, jotka olisivat halunneet Ruotsin osallistuvan sotaan Venäjää vastaan. Heidän toimintaansa Ruotsin silloinen kuningas Kustaa V suhtautui myönteisesti, kuten oheinen kuninkaan viesti kertoo:

Myöhemmin kuningashuone tarkensi vielä, että:

Seuraavan kerran vuoden 1918 Suomen kuningaskunta -ajatusten yhteydessä prinssi Vilhelm ja hänen yhdeksänvuotias Lennart-poikansa nostettiin keskusteluissa ja alustavissa tunnusteluissa mahdolliseksi ehdokkaaksi tulevana Suomen kuninkaana. Asia ei edennyt käytännön tasolla vaan ehdokkaat tulivatkin lopulta keisarillisesta Saksasta.
pienoiskuva|left|Prinssi Vilhelm vieraili Suomessa Talvisodan päättymisen jälkeen toukokuussa 1940 järjesteltäessä sosiaalista apua Ruotsista. Kuvassa vasemmalta: prinssi Wilhelm, sosiaaliministeri K.A.Fagerholm, ruotsalaisen avustustoiminnan johtaja Einar Ekstrand ja tohtori Bertel Nyberg
Suomalaisille Vilhelm tuli tunnetuksi ensi kerran isänsä kuningas Kustaa V:n Suomeen vuonna 1925 tekemän valtiovierailun yhteydessä, jossa Vilhelm oli myös mukana. Sittemmin Vilhelmin toiminta tuli suomalaisille läheiseksi hänen johtaessaan talvisodan aikaan ja välittömästi sen jälkeen välirauhan aikaan ruotsalaisten Suomeen antamaa sosiaalista apua. Olipa hän jonkun kerran mukana ottamassa talvisodan aikaan vastaan Ruotsiin siirrettyjä suomalaislapsia. Vilhelm vieraili toukokuun lopulla 1940 henkilökohtaisesti Suomessa tarkastamassa Ruotsin antamaa apua. Ansioistaan hän sai Suomen Valkoisen Ruusun ritarikunnan kunniamerkin.

Vilhelm oli keskeinen hahmo myös Norjan jouduttua sodan uhriksi. Norjalaisille annetun ruotsalaisten sosiaalisen avun ansioista hän sai myös Norjan kuninkaalta korkean kunniamerkin.

 Elokuva- ja kirjallinen tuotanto 
Vilhelm tuotti vuosina 1920-1949 elokuvia ja kirjoitti matkakirjoja, jotka käsittelivät kaukomaita, kuten Thaimaata, keskistä Afrikkaa ja Väli-Amerikkaa.

pienoiskuva|left|Prinssi Vilhelm vaimonsa suuriruhtinatar Maria Pavlovna ja heidän poikansa Lennart. Kuva vuodelta 1911.
Teokset
 Tuntematonta Ruotsia (Inom egna gränser), suom. Eino Palola, Helsinki: Suomen kirja 1946
 Matkoja neljässä maanosassa (Skärvor frå fyra världsdelar, 1949), suom. Juho Tervonen, WSOY 1950
 Muistelmia kotoa ja kaukaa (Episoder, 1951), suom. 

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 
 Martti Santavuori: Suomen kuningas

Luokka:Ruotsin prinssit
Luokka:Ruotsalaiset kirjailijat
Luokka:Vuonna 1884 syntyneet
Luokka:Vuonna 1965 kuolleet