Hasan Hamidulla

Hasan Hamidulla (25. marraskuuta 1895 tai 1900 Aktuk, Nižni Novgorodin kuvernementti, Venäjän keisarikunta – 6. lokakuuta 1988 Helsinki, Suomi) oli Suomessa vaikuttanut tataarikirjailija, julkaisija ja yrittäjä. Yhteisönsä aktiivisimpia tekijöitä, Hamidulla kirjoitti lukuisia teoksia uskonnosta ja kansansa historiasta, sekä kaunokirjallisuutta kuten runoja ja näytelmiä. Teoksensa hän painatti omakustanteisesti ja jakoi ilmaiseksi. 

Hamidulla ylläpiti perustamaansa elektroniikkaliikettä vuosikymmenten ajan Kemissä ja lopulta myös Helsingissä, aina 1980-luvulle. Jatkosodan aikaan Hamidullan liike huolsi Suomen ja Saksan armeijoiden sähkölaitteita, akkuja ja perämoottoreita.

Kavin katselupisteistä löytyvä Yleisradion alkujaan vuonna 1983 näyttämä dokumentti ”Niznij Novgorodin kauppamiehet” sisältää Hamidullan.

 Elämäkerta 
Hasan Nisametdininpoika (Nizametdinov, Nizameddin uğlı) syntyi Nižni Novgorodin kuvernementin Aktukin kylässä. Syntymävuodesta on eriävää tietoa; 1895 tai 1900. Suomeen Hasanin tiedetään saapuneen kauppiasisänsä Nisametdinin mukana vuonna 1915. Hasanin isoisä Hamidulla Muhammed-Rahim puolestaan oli oleskellut maassa jo 1860-luvulta ja tiettävästi kuuluu ensimmäisiin tataarikauppiaisiin Suomessa.Bedretdin, s. 50 (2021)Bedretdin 2021, s. 10Leitzinger 1996, s. 105, 107

Hamidullan perhe asui vuoteen 1923 Terijoella, minkä jälkeen Oulussa ja Kemissä, missä Hamidulla elätti itsensä kulkukauppiaana. Vuosina 1926–1927 Hamidulla asui Turkissa, jossa hän suoritti asepalveluksen. 

Hamidulla piti Kemissä kymmeniä vuosia omaa sähkö- ja radioliikettä, joka jatkosodan aikana huolsi myös Suomen ja Saksan armeijoiden sähkölaitteita, akkuja ja perämoottoreita. Vuodesta 1950 Hamidulla asui Helsingissä, missä hänen liikkeensä Tehowatti toimi Pienellä Roobertinkadulla. Hän toimi liikkeessään aina 1980-luvulle asti.

vasen|pienoiskuva|Hamidullan painattama näytelmän käsiohjelma.

Hamidulla puhui tataarin kielen ohella arabiaa, venäjää, turkkia, suomea ja ruotsia. Kirjallisen toimintansa hän aloitti julkaisemalla Kemissä vuonna 1925 kaksitoista numeroista lehteä nimeltään Mägrifät. Suomen viranomaiset kuitenkin lopulta kielsivät lehden, koska eivät osanneet valvoa lehden vieraskielistä sisältöä. Hamidulla teetti laajan kirjallisen työnsä omassa käsipainossaan. Kirjojen ja vihkosten aiheet käsittivät pääasiassa historiaa, muistelmia, uskonnollisia teoksia ja kaunokirjallisuutta, kuten näytelmiä ja runokokoelmia. Hamidulla muun muassa laati kotikylänsä Aktukin historiikin (Yañapar tārīhi, 1954) sekä vuonna 1943 Kemissä 20 000 kappaleen näköispainoksen alun perin Kazanissa painetusta arabiankielisestä Koraanista. Sitä jaettiin sotavangeiksi jääneille puna-armeijan muslimisotilaille Suomessa ja Saksassa. Hamidulla jatkoi aktiivista julkaisutoimintaa 1970-luvun lopulle saakka. Hänen teoksensa on enimmäkseen kirjoitettu vanhalla tataarin kielen arabialaisella kirjaimistolla, joskin osassa on käytössä myös latinalainen. Hamidullan tiedetään lisäksi kirjoittaneen Suomeksi joihinkin lehtiin, esimerkiksi Nyyrikkiin. Hamidulla oli nuoruusvuosinaan työskennellyt myös pietarilaisessa lehdessä toimittajana.Ilkka Malmberg: Hamidullan ”kultakaivos” löytyi Suomesta (maksullinen artikkeli) Helsingin Sanomat 2.6.1982, s. 16, HS Aikakone. Viitattu 23.5.2018.Malmberg, s. 202 (Tugan tel, 2011)

pienoiskuva|upright|Hamidullan hauta Helsingin islamilaisella hautausmaalla.

Hamidulla teki elämänsä aikana kaksi pyhiinvaellusta Mekkaan. Hän oli myös mukana vaikuttamassa Helsingissä paikallisessa seurakunnassa. Hamidullan vanhemmat olivat Nisametdin ja Bedrihayet. Hänen vaimonsa oli Gülsüm ja lapset Tahire sekä Ymär.Bedretdin 2021, s. 18, 22 Julkaisutoimintaa harjoittanut runoilija Sadri Hamid oli Hasanin serkku.Tugan tel 2011, s. 331

Kazanilainen tieteilijä Xatıyp Miñnegulov ”kiinnitti huomiota suureen määrään kirjailijoita, jotka työllään määrittelivät ulkomaisen tataarikirjallisuuden taiteellisen ja esteettisen suunnan”, kuten esimerkiksi Saniyä Ğiffät, Xösäyen Ğabdüş, Minhac İsmäğil sekä Xäsän Xämidulla (Hasan Hamidulla).Zakirzyanov A. Z. The Path of a Scientist: Synthesis of Traditions and Innovations (on the scientific and pedagogical activities of Professor Kh. Yu. Minnegulov) . - Journal "Philology and Culture". - Kazan: Kazan (Volga Region) Federal University , 2014. - No. 1 (35). - S. 339-343. — 347 p. — ISSN 2074-0239 .

 Nimi 
Tataarin modernilla kirjakielellä Хәсән Хәмидулла, Xəsən Xəmidulla.

Sukunimi aikaisemmin Hamidullen (ven. Хамидуллин; Hamidullin). 

Myös nimellä Hasan Kulik. 

Tataarin arabialaisella kirjaimistolla  حسن نظام الدين حميد الله.

Hasan tuli lapsena Suomeen. Yleensä maahan saapuneet tataarit omaksuivat venäläiseen passiin merkityn patronyyminsä sukunimekseen, mutta vanhempiensa tai isänsä kanssa matkanneet ottivat käyttöön isänsä patronyymin, eli isoisänsä nimen. (Isä: Nizameddin Hamidullanpoika, Hamidullin / Hamidullah uğlı).Leitzinger 1996, s. 129–133 Hasan on täten Hamidullan pojanpoika (Hasan Hamidullah onığı).

Lähteet:

 Kirjallinen tuotanto 
 Historia, muistelmat, elämäkerrat ym. 
 Yañapar tarïhï : Aktukin kylän historia : 1667–1919 (Helsinki, Tekijä, 1954).
 Nik alay? Yazuçïnïn üz tärğümä-i ḥālendän 1-7. Finlandiyä möselmanlarïnïn tāriḫ materiallarï / Miksi niin? Kirjoittajan oma elämänkerrasta osat 1-7. Aineksia Suomen muslimien historiaan. (Helsinki, (omakustanne) 1962-1977) (III:s jakso - painettu tekijän omassa käsipainossa, 1964Fikka, finna.fi) Koko teos 	[Helsinki] : Kadriye Bedretdin, 2021
 Ḥāğğ ḥāṭiräläre / Hac hatırelerı / Pyhänmaan muistoja 1-2 (Helsinki 1968-1971).
 Baṣïlmïyča qalganlar / Basılmıçe kalganlar (”Painamatta jääneitä”).
 Ḥasan Niẓāmeddīn Ḥamīdullāh äsärläre / teokset 1-5.
 İsem könläre kalindarï / Isım könläre kalendarı / Musulmaanien nimipäiväkalenteri (Kemi 1948).
 Finlandiyä möselmānlarïnïñ telefon kataloġï / Telefon katalogı / Suomen musulmanien puhelinluettelo (1971-1972, 1974, 1977, 1980).
 Tellär tārīhï / Teller tarıhı / Kielten yleistä historiaa. Hamidullan uusintapainos Kazanissa 1909 ilmestyneestä vihkosesta (Helsinki 1960).

 Lehdet 
 Mä'rifät / Mägrifät (”Valistus”) 1 - 12 (Kemi 1925)
 Šimāl očqonlarï / Šimāl ocqonlarï / Şimal oçkunları / Revontulet 1945 -1977. Kahdeksan numeroa, ensin Kemissä (1-2) ja sitten Helsingissä.

 Kertomukset 
 Yoldozlarġa säyāḥat / Yulduzlarga seyehat / Retki tähtiin (Kemi 1947).
 Täqdīr qaršïnda. Berenče dönya ṣuġïšï vāqï`alarïndan. / Tekdir karşında / Tuomion edessä. Kertomus ensimmäisen maailmansodan ajoilta (Helsinki 1950).
 Möhāğïr bäḥete (Mohacır behıtı / Pakolaisen onni (Helsinki 1953).

Runot, näytelmät, sananlaskut
 Ḥayrülnisā / Haırünnisa (Kemi 1943).
 İlhām yimešläre / Ilham yımışlerı / Lahjan hedelmät 1 - 9 (1925-1945) - ilmestyivät Helsingissä 1969-1970.
 Tormoš moñlarï. Ši'ir / Tormuş moñları. Șıyirlar (”Elämän murheet. Runoja”) Helsinki 1973.
 Vaẓï'yät ečendä / Vaziyet içinde. Şiyırlar. (”Tilanteen mukaan. Runoja”) Helsinki 1973.
 Yöräk ärnüläre. Ši'irlar / Yörek Ernülerı (”Sydän suruja”) Helsinki 1980.
 Borongï kartlar süze / Burungı kartlar / babaylar süzı / Vanhoja sanaparsia. Helsinki 1951, 1977.
 Tatar halïq ğïrlarï häm moňlarï 1 / Tatar halik moňları 1 (”Tataarien kansan lauluja ja sävelmiä 1”) Helsinki 1975.
 Özölgän ömid / Özülgen ömid / Katkennut unelma on 5-näytöksinen draama. Helsinki 1960.
 Behitsizlär (”Onnettomat”) Helsinki 1973.
 Mökter babay ("Mökter pappa") Helsinki 1973.
 Qaraq / Karak (”Varas”) Helsinki 1974.
 Aldïm birdem / Aldïm birdım (”Avioliittosopimus”) Helsinki 1976.

 Uskonnollinen kirjallisuus 
 Kälām-i šärif: Qur'ān-i kärīm / Kur'ani Kerim (Kemi 1943, toinen versio Helsinki 1969).
 Täfsīr-i No'mānī (”Nu'mānin kommentaari”) Helsinki 1958.
 Yaña īmān šartï häm belemleklär / Yaña iman şartı hem blımkler / Uskonnon ehdot - İsm-i e'aẓam / İsmü eazam (”Ylevin nimi”) Helsinki 1955, 1968.
 Vaq sürälär häm do'ālar / Uak Süreler hem Doalar / Rukouksia. Ğom'a ḫoṭbalarï 1 / Cuma hotbaları 1 / Perjantaisaarnoja (Helsinki 1973).
 Vä'azlar - ḫoṭbalar. Ğom'a ḫoṭbalarïnïñ dävāmï /  Veazlar Hotbalar. Cuma hotbalarının 2 - 6 (Helsinki 1974).
 Yāsīn-i šärif / Yasın / 36:s Süre (Koran) (”YS”, Koraanin 36. suura) Helsinki 1966.
 Yāsīn-i šärif  / Yasın şerif (Helsinki 1975).
 Namaz (”Rukous”) Helsinki 1973.
 Täübä do'āsï / Tevbe doası (”Katumusrukous”) Helsinki 1975.
 Latinča döröst uqur öčön namāz süräläre / Latinča döröst ukïr öçön Namaz syreler (Ramazan ayï ḥörmätenä / ”Ramazan kuun kunniaksi”) Helsinki 1976.
 Täbärek. El-mülk süräse / Tebarek. Kor'an: Elmük sürese (”Surat al-mulk. Valtiuden suura”) Helsinki 1978. Bedretdin, s. 526-528 (2021)

 Lähteet 
 Bedretdin, Kadriye: Hasan Hamidulla - Tataarikirjailijan elämä. Kadriye Bedretdin (omakustanne), Helsinki 2021.Tataarikirjailijan elämä : Nik alay? Finna.fi, viitattu 10.3.2025
 Bedretdin, Kadriye: Tugan Tel - Kirjoituksia Suomen tataareista. Suomen Itämainen Seura, Helsinki 2011. 
 Leitzinger, Antero: Mishäärit - Suomen vanha islamilainen yhteisö. Kirja-Leitzinger, Helsinki 1996. 

Viitteet

Luokka:Suomalaiset kirjailijat
Luokka:Suomalaiset toimittajat
Luokka:Suomalaiset runoilijat
Luokka:Suomalaiset yrittäjät
Luokka:Suomen tataarit
Luokka:Tataarinkieliset kirjailijat
Luokka:Syntymävuosi puuttuu
Luokka:Vuonna 1988 kuolleet