Teemu Keskisarja

Teemu Aleksis Keskisarja (s. 5. elokuuta 1971 Helsinki) on suomalainen historioitsija, Suomen ja Pohjoismaiden historian dosentti Helsingin yliopistossa sekä perussuomalainen kansanedustaja ja puolueen ensimmäinen varapuheenjohtaja. Keskisarja nousi kansanedustajaksi vuoden 2023 eduskuntavaaleissa Uudenmaan vaalipiiristä. Koulutukseltaan hän on filosofian tohtori pääaineenaan Suomen historia.

 Tausta 

Keskisarja valmistui ylioppilaaksi Porvoossa vuonna 1990. Hän kävi jonkin aikaa kansanopistoa ja suoritti historiasta opintokokonaisuuden avoimessa yliopistossa. Hän oli 1990-luvulla myös innokas shakin pelaaja ja pelasi SM-tasolla. Keskisarja pyrki 2000-luvun alussa Helsingin yliopistoon opiskelemaan historiaa ja valmistui filosofian maisteriksi vuonna 2003 ja tohtoriksi 2006 Suomen historian oppiaineesta. Hänen väitöskirjansa käsitteli eläimiinsekaantumista 1700-luvun Suomessa.

Ura

Historioitsija

Keskisarja on Suomen ja Pohjoismaiden historian dosentti Helsingin yliopistossa ja on kirjoittanut tilaustöinä yrityshistoriikkeja. Keskisarja on käsitellyt teoksissaan talouden, rikollisuuden ja suomalaisuusliikkeen historiaa. Helsingin Sanomien Teema-lehden toimittajan Niko Kettusen mukaan Keskisarja tekee kirjoihinsa ”tanakan tutkimustyön, ja kieli luistaa”. Keskisarjan tekstiä Kettunen kuvaa ”lakoniseksi, äkkivääräksi ja hillittömäksi”. Hänen mukaansa harva kirjoittaa sodasta yhtä fyysisesti kuin Keskisarja.

 Politiikassa 
Helmikuussa 2023 Keskisarja ilmoitti asettuvansa perussuomalaisten ehdokkaaksi kevään 2023 eduskuntavaaleissa Uudenmaan vaalipiirissä. Syynä puoluevalintaan oli Keskisarjan mukaan se, että hänelle tärkeitä asioita ovat ”suomen kieli ja suomen mieli” sekä ”pakkoenglannin” ja EU:n ennallistamisluonnonsuojeluohjelman vastustaminen. Hänen muut keskeiset teemansa liittyvät maahanmuuttoon ja valtion velkaantumiseen. Keskisarja sanoo vastustavansa isojen ihmisjoukkojen siirtoa Lähi-idästä, Keski-Aasiasta ja Afrikasta Suomeen, sillä se johtaisi hänen mukaansa Suomen ja suomalaisuuden tuhoon. Työperäiseen maahanmuuttoon hän suhtautuu positiivisesti.

Keskisarja valittiin kansanedustajaksi vuonna 2023 Uudenmaan vaalipiiristä 6 569 äänellä.

Keskisarjan mukaan hän oli aiemmin maan kysytyimpiä kirjoittajia, mutta tultuaan valituksi eduskuntaan perussuomalaisten riveistä hänen tekstejään ei enää huolita julkaisuihin.

Lokakuussa 2024 Keskisarja teki Onni Rostilan kanssa toimenpidealoitteen, jossa he vaativat sen selvittämistä, voitaisiinko ansiotuloverovelvoite kokonaan tai osittain poistaa vähintään kolme lasta synnyttäneiltä äideiltä. 

Vuoden 2024 itsenäisyyspäivänä Keskisarja osallistui Linnan juhlien sijaan kansallismieliseen 612-soihtukulkueeseen, johon hänet oli kutsuttu puhumaan. Kulkueeseen osallistui arviolta 400–500 henkeä. Osa 612-kulkueen osallistujista käytti tapahtumassa äärioikeistolaisia tunnuksia.

Keskisarja valittiin perussuomalaisten ensimmäiseksi varapuheenjohtajaksi kesäkuun 2025 puoluekokouksessa. Hänen mukaansa puolueen kunta- ja aluevaaleissa kokema vaalitappio edellytti muutosta puoluejohdossa.

Lokakuussa 2025 Keskisarja aiheutti kohun kertoessaan koululaishaastattelussa eduskunnassa olevan "aika vähän mitään hyödyllistä tekemistä". Keskisarjan mukaan hän käyttää usean tunnin työpäivästään muun muassa urheiluun ja kävelyyn Hietaniemen hautausmaalla.

 Näkemykset 
 Arvot 
Keskisarja sijoittuu vaalikonevastausten perusteella keskusta-oikeistoon tai oikeistoon. Ylen vaalikoneessa Keskisarja sijoittuu arvoasteikolla vahvasti konservatiiviselle puolelle. Helsingin Sanomien vaalikoneen käyttämällä GAL–TAN-jakaumalla Keskisarjan näkemykset ilmentävät kansalliskonservatismia (TAN). HS:n vaalikoneeseen Keskisarjan antamissa näkemyksissä korostuu voimakkaimmin oikeistolaiset ja kansalliskonservatiiviset mielipiteet.

 Homoseksuaalisuus ja eläimiin sekaantuminen  
Keskisarja on kommentoinut historiaa ja yhteiskuntaa huomiota herättävillä tavoilla. Tutkiessaan suomalaisten eläimiinsekaantumista Keskisarja on maininnut, ettei historiasta löydy juuri lainkaan merkintöjä suomalaisten homoseksuaalisuudesta 1600- ja 1700-luvuilta. Keskisarja löysi vain kolme homoseksuaalisuustapausta näiltä kahdelta vuosisadalta. Keskisarja selittää, että yhden teorian mukaan 1700-luvulla Suomessa ei ollut niin paljon homoja kuin nyt, koska seksuaalisuus riippuu myös ajasta tai kulttuurista. Hän toisaalta selittää, että tapauksista on niin vähän kirjallisia merkintöjä, koska viranomaiset eivät etsineet tai piinanneet homoseksuaaleja, kun kriminaalipolitiikan painopiste oli eläimiin sekaantuminen.

Kesäkuussa 2025 Keskisarjalta kysyttiin näkemystä IRR-TV:n haastattelussa presidentti Alexander Stubbin roolista vuoden 2025 Helsinki Pride -kulkueen suojelijana. Keskisarja kommentoi sanomalla: ”Elämme mielenvikaisia, likaisia aikoja. Paitsi presidentti, myös piispat alentuvat sateenkaari-industrialismin mannekiineiksi. Sukupuolikäyttäytyminen on tietenkin yksityisasia, mutta ylpeyden paraateissa, elostelussa ja liputuksissa ei ole mitään ylpeilemistä. Minusta se on meille aikalaisille häpeän aihe.”

 Suomalainen yhteiskunta  
Keskisarja on kuvaillut Suomen sisällissodan vankileirien tapahtumia kansanmurhaksi ja sanonut valkoisten käyttämään vapaussota-nimitykseen viitaten, että ”punaisetkin kaatuivat vapauden puolesta”.

Keskisarjan mukaan suomalainen hyvinvointi on enimmäkseen yritystoiminnan synnyttämää. Hänen mielestään monelle suomalaiselle on epäselvää, että julkinen sektori rahoitetaan yksityisen sektorin rahalla. Keskisarjan mukaan suomalainen hyvinvointi pitäisi ymmärtää yrittäjien luomaksi eikä poliitikoiden rakentamaksi.

Keskisarja arvosteli Maaseudun Tulevaisuus -lehdessä Euroopan unionin ennallistamisprojektia hulluudeksi, etenkin väitettä että jokainen ennallistamiseen sijoitettu euro tuo 8–38 euron tuoton. 

 Kolonialismikommentit sekä niistä seurannut kohu neekeri-sanan käytön takia 
Keskisarjan mukaan ”on aika naurettavaa nyyhkiä, että Suomella olisi jotain kiitollisuudenvelkaa afrikkalaisille neekereille Ranskan ja Britannian ja Saksan kolonialismista”. Hänen mukaansa  ajatus velasta liittyy siihen, että Afrikkaa sotkeneiden entisten siirtomaavaltojen pitää hyvittää pahat tekonsa entisille alusmailleen. Suomea ei voi Keskisarjan mukaan rinnastaa siirtomaita hallinneisiin Englantiin tai Ranskaan. Ruotsiin kuulunut Suomi oli kärsijä, sillä maasta virtasi pois materiaa, luonnonvaroja ja asekuntoisia miehiä, eikä mitään velkaa ole. Hänen mukaansa Suomesta vietiin Suuren Pohjan sodan aikana orjia Venäjälle suhteessa väkilukuun enemmän kuin monista Afrikan alueilta Amerikkaan. Keskisarja siteerasi Kustaa Vilkunan lukuja, joiden mukaan Suomesta siepattiin orjiksi isonvihan aikana viisi prosenttia väestöstä. Historiantutkija sekä tietokirjailija Jussi Jalonen kyseenalaisti Keskisarjan väitteen, sillä Suuren Pohjan sodan aikainen ihmisryöstöjen vaihe kesti kahdeksan vuotta ja Afrikan orjakauppa 350 vuotta. Afrikan väestöstä orjiksi siepattiin kymmenen prosenttia, joten verrattuna Suomen viiteen prosenttiin Keskisarja antoi yleisölleen erheellistä tietoa. 

Kertomansa mukaan Keskisarja menetti juniorivalmentajan tehtävän jalkapalloseurassa käyttämänsä neekeri-sanan takia. Helsingin Sanomien haastattelussa hän sanoo käyttävänsä sanaa vastaisuudessakin puhuessaan mustista menneillä vuosisadoilla.

 Puheet väestönvaihdosta ja kommentit maahanmuuttajista Ylen A-studiossa 
Elokuussa 2025 Ylen A-studiossa ”Leikkaako hallitus maahanmuutosta?” Keskisarja väitti salaliittoteoriaa väestönvaihdosta todeksi ja sanoi Suomeen tulevien maahanmuuttajien olevan ”enimmäkseen heikkolaatuisia tulokkaita”. Keskisarja lisäsi: ”[V]äestönvaihtajille yksi tärkeä huomautus. Pidot eivät parane väkeä vaihtamalla, pikemminkin päinvastoin. Siivot, suomalaiset pidot muuttuvat kehitysmaalaiseksi sikalaksi ja verilöylyksi.” Hän myös sanoi Ukrainan olevan hyökkäyskohde sen sodassa Venäjää vastaan, mutta ”Irak, Afganistan, Somalia, Sudan, Syyria ja niin edelleen käyvät ikuista sisällissotaa itseänsä vastaan ja vaativat länttä maksamaan viulut ja pyssyt. Sen väestönvaihdon, sen kansainvaelluksen perussuomalaiset pysäyttää.” Keskisarja ennusti väestönvaihdon olevan ”suomalaisen hyvinvointiyhteiskunnan loppu” ja supisuomalaisten jäävän ”vihatuksi vähemmistöksi tällä vuosisadalla”. Keskisarjan keskustelukumppanit, vihreiden puheenjohtaja Sofia Virta ja kokoomuksen eduskuntaryhmän varapuheenjohtaja Pia Kauma, vastustivat Keskisarjan väitteitä. Lisäksi Virta kyseenalaisti Keskisarjan esittämiä lukuja maahanmuutosta. Keskisarja kuitenkin kysyi ”[o]nko joku meistä neljästä sitä mieltä, että esimerkiksi afrikkalaiset ja lähi-itäläiset ovat koulutuksellisesti, sivistyksellisesti, ammatillisesti samalla tasolla kuin suomalaiset?” ja kutsui ukrainalaisia suomalaisten ”veljiksi ja sisariksi”.

Keskisarjan kommentit A-studiossa aiheuttivat laajaa paheksuntaa. Pääministeri Petteri Orpo tuomitsi Keskisarjan puheet. Samoin tekivät myös kristillisdemokraattien puheenjohtaja Sari Essayah ja eduskuntaryhmän puheenjohtaja Peter Östman, joskin vain asiaa koskeneeseen uutisointiin perustuen. Perussuomalaisten puheenjohtaja ja valtiovarainministeri Riikka Purra taas esitti, ettei Keskisarja kommentoinut maahanmuuttajia heidän ihmisarvoaan loukaavalla tavalla, mutta totesi joidenkin Keskisarjan sanavalintojen olleen turhan provosoivia. Myöhemmin Purra kertoi hyväksyvänsä Keskisarjan puheet. Yhdenvertaisuusvaltuutettu Rainer Hiltunen katsoi Keskisarjan kommenttien olleen rasistisia, koska niissä ”leimattiin ihmisryhmä ja puhuttiin siitä alempiarvoisena”. Keskisarjan kommentteja käsiteltiin myös Orpon hallituksen vuoden 2025 budjettiriihessä, joka alkoi kyseisen A-studion julkaisusta seuranneen viikon alussa. Orpo ja Purra vakuuttivat päässeensä yhteisymmärrykseen, että vastaisuudessa jos joku hallitus puolueen kansanedustaja toimii hallituksen yhdenvertaisuustiedonannon vastaisesti, siitä tulee seuraamuksia.

Keskisarjan kommenteista kyseisessä A-studiossa tehtiin ainakin neljä rikosilmoitusta ja kaksi kantelua eduskunnan oikeusasiamiehelle. Poliisi kuitenkin ilmoitti, ettei asiasta aloiteta tutkintaan, koska rikosta ei epäillä tapahtuneen. Myös eduskunnan oikeusasiamies Petri Jääskeläinen ilmoitti, ettei hän tutki asiaa, koska se ei kuulu eduskunnan oikeusasiamiehen toimivaltaan.

Keskisarja on aiemminkin puhunut väestönvaihdosta. Tammikuussa 2024 Keskisarja kuvasi kolumnissaan väestönvaihdon olevan ”julkinen käytäntö” eikä salaliittoteoria. Hän myös totesi, ettei väestönvaihtoa masinoi ”juutalaisten, globalistien, kapoidien, arjalaisten tai kaapuniekkojen salaliitto” ja että siitä voidaan olla montaa mieltä.

Yksityiselämä
Keskisarja on naimisissa ja hänellä on kolme lasta. Keskisarja on shakin FIDE-mestari ja edustaa suomalaista shakkikerho Aatosta.

 Kunnianosoituksia 

 55x55px Pro Finlandia -mitali (Suomi, 2021)
 2021 Johannes Linnankoski -mitali 
 2019 Lauri Jäntin säätiön tunnustuspalkinto teoksesta Saapasnahka-torni. Aleksis Kiven elämänkertomus 
 2018 Suomalaisuuden liiton kunniajäsen
 2016 Tietokirjailijain liiton palkinto tuotannosta
 2013 Tieto-Finlandia-ehdokas teoksesta Viipuri 1918
 2013 Urho Kaleva Kekkosen 70-vuotissäätiön palkinto teoksista Raaka tie Raatteeseen
 2013 WSOY:n säätiön kirjallisuuspalkinto tuotannosta
 2013 Kainuun kirjallisuuspalkinto teoksesta Raaka tie Raatteeseen
 2013 Kanava-palkinnon ehdokas Markku Kuisman kanssa teoksesta Erehtymättömät
 2010 Tiedonjulkistamisen valtionpalkinto teoksesta Vihreän kullan kirous
 2010 Historian Ystäväin Liiton Vuoden historiateos -palkinto teoksesta Vihreän kullan kirous
 2010 Lauri Jäntin Säätiön palkinnon kunniamaininta teoksesta Vihreän kullan kirous
 2009 P. E. Svinhufvudin Säätiön palkinto teoksesta Vihreän kullan kirous
 2007 Historian Ystäväin Liiton Vuoden Historiateos -kunniamaininta teoksesta Afäärifennomaanit

Marraskuussa 2013 Keskisarjan teos Viipuri 1918 valittiin Tieto-Finlandia-ehdokkaaksi. Hän on Suomalaisuuden liiton kunniajäsen.

 Teokset 
 Itsenäiset historiateokset 














Murhanenkeli – Suuren Pohjan sodan ihmisten historia. Helsinki: Siltala, 2019. 





 Muiden kanssa kirjoitetut historiateokset 
 Alexander Järnefelt: Kenraali ja suomalaisuustaistelija. Kirjoittajat Jouni Yrjänä ja Teemu Keskisarja. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, Helsinki 2009.
 Erehtymättömät: Tarina suuresta pankkisodasta ja liikepankeista Suomen kohtaloissa 1862–2012. Kirjoittajat Markku Kuisma, Teemu Keskisarja. WSOY, 2012.
 Hulluja päiviä, huikeita vuosia: Stockmann 1862–2012. Kirjoittajat Markku Kuisma, Anna Finnilä, Teemu Keskisarja, Minna Sarantola-Weiss. Siltala, Helsinki 2012.
Paperin painajainen: Metsäliitto, metsät ja miljardit Suomen kohtaloissa 1984–2014. Kirjoittajat Markku Kuisma, Sakari Siltala, Teemu Keskisarja. Siltala, 2014.
1917. Kirjoittajat Kaj Häggman, Teemu Keskisarja, Markku Kuisma. WSOY, 2017
1918. Kirjoittajat Kaj Häggman, Teemu Keskisarja, Markku Kuisma. WSOY, 2018
Suomen historia. Kirjoittajat Anitra Komulainen, Teemu Keskisarja, Markku Kuisma. Siltala, 2018.
1939. Kaj Häggman, Teemu Keskisarja, Markku Kuisma, Jukka Kukkonen. WSOY, Helsinki 2018
Kun niin perkeleesti sahaa: Kopran sahasuvun historia. Sakari Siltala ja Teemu Keskisarja. Siltala, Helsinki 2021.

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

 Teemukeskisarja.fi. Keskisarjan ihmishistoria oy.

 Teemu Keskisarja Siltalan sivuilla
 Kummallisuuksien historioitsija 

 Yle Areena: Teemu Keskisarja ja kuolleet ihmiset -dokumenttisarja

Luokka:Suomalaiset historioitsijat
Luokka:Perussuomalaiset poliitikot
Luokka:Nykyiset kansanedustajat
Luokka:Uudenmaan vaalipiiri
Luokka:Pro Finlandia -palkitut
Luokka:Vuonna 1971 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt