E. A. Kranck

Ernst Albin Kranck (20. lokakuuta 1864 Heinola – 21. tammikuuta 1936 Helsinki) oli suomalainen arkkitehti, joka suunnitteli erityisesti sairaalarakennuksia.70-vuotias. Arkkitehti A. E. Kranck, Helsingin Sanomat, 20.10.1934, nro 283, s. 8, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot. Viitattu 20.10.2024

Henkilöhistoria ja ammattiura
Kranckin vanhemmat olivat apteekkari Anders Kranck ja Fredrika Vilhelmina Hoffström. Kranck suoritti arkkitehdin opinnot Polyteknillisessä opistossa vuosina 1882-1887. Opiskeluaikana hän oli töissä Bruno Granholmin ja Carl Gustav Nyströmin toimistoissa. Hän valmistui arkkitehdiksi vuonna 1887. Kranck oli yleisten rakennusten ylihallituksen palveluksessa arkkitehtina vuosina 1887–1929 ja hän oli myös lyhyen aikaa Viipurin kaupungin arkkitehtina vuosina 1890–1891. Kranck toimi yleisten rakennusten ylihallituksen 1. sairaala-arkkitehtina vuosina 1899–1929. Hän asui vuosina 1896–1912 Tuusulassa senaattori Theodor Sederholmin entisessä Villa Salmela (Havulinna) huvilassa.

Kranck erikoistui sairaalarakennuksien suunnitteluun. Hän on laati muun muassa Nikkilän, Uudenkaupungin, Kellokosken ja Tammisaaren mielisairaalojen rakennuspiirustukset sekä Kruununkylän, Kristiinankaupungin ja Muurolan keuhkotautiparantolain ja  Vaasan lääninsairaalan rakennuspiirustukset Seinäjoelle. Hän laati myös Tampereen koulutalojen rakennuspiirustuksia. Kranck sai useita palkintoja piirustuskilpailuissa. Kranck kuului vuosina 1901-1905 Helsingin terveydenhoitolautakuntaan ja oli vuonna 1905 mielisairaanhoitoa järjestämään asetetun komitean jäsenenä sekä toimi puheenjohtajana Heinolaan perustettavaa köyhien lasten kasvatuslaitosta pohtineessa komiteassa vuonna 1914. Hän tuli vuonna 1925 maakunta-arkistoa järjestävän valtuuskunnan jäseneksi.

Kranck oli naimisissa Alexandra Lisitzinin kanssa. Professori Ernst Håkan Kranck on heidän poikansa.Meurman, Otto-Iivari 1976. Viipurin arkkitehdit, ss. 140-141. Viipurin Suomalainen Kirjallisuusseura, Lappeenranta. ISBN 951-95402-2-9  

 Töitä 
 Pitkäniemen sairaalan rakennushankkeen yleissuunnitelma 1894–1895, laatijat arkkitehdit Sebastian Gripenberg, Magnus Schjerfbeck ja E. A. Kranck.
 Lylynkadun kaksikerroksiset punatiiliset teollisuusrakennukset Viipurissa 1890-luvulla
 Tampereen suomalainen yhteiskoulu 1901
 Tuusulan kirkon korjaus 1903
 Kakolan vankimielisairaala 1908, suunnittelijat arkkitehdit E. A. Kranck, S. Michailow
 Kuopion lääninsairaalan sauna- ja pesutuparakennus 1910-luvulla
 Nikkilän mielisairaala, yleissuunnitelma 1912, rakennukset 1914–1915
 Kellokosken sairaalan päärakennuksen (ent. Kellokosken kartano) muutos sairaalakäyttöön 1915
 Lounais-Suomen Piirimielisairashoitolan päärakennus, Uusikaupunki 1918.
 Meilahden sairaala-alueen asemakaava 1919  (jäi toteuttamatta) 
 Savonlinnan yleisen sairaalan laajennus 1920-luvulla
 Dragsvikin kasarmialueen länsiosan (tykistön alue) muutos sairaalakäyttöön (Tammiharjun piirimielisairaala) 1921-1924
 Oulun lääninsairaalan talousrakennus 1923
 Muurolan parantola 1925-1926
 Valtionarkiston lisärakennus Helsinkiin Magnus Schjerfbeckin suunnitelman pohjalta 1928
 Vaasan lääninsairaala (Seinäjoki) 1928-1931
 Kellokosken sairaalan uusi sairaalarakennus "Uusitalo" 1930-1931

 Lähteet 
 Projekt Runeberg : Aikalaiskirja 1934
 Muurolan sairaala-alueen rakennushistoriaselvitys, s. 53
 RY.Rakennettu ympäristö 2/2006 : Mielisairaalasta asuinalueeksi
 Entinen Savonlinnan yleinen sairaala, Savonniemenkatu 2 
 Tuusulan kirkko
 Museoviraston inventointi Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt RKY : Marieforsin ruukki ja Kellokosken sairaala
 Museoviraston inventointi Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt RKY : Pitkäniemen sairaala
 AsuntoKuume 8.5.2012 : Myynnissä historiallisia kulttuurihuviloita Tuusulanjärvellä 

 Viitteet 

Luokka:Suomalaiset arkkitehdit
Luokka: Suomalaiset virkamiehet
Luokka:Vuonna 1864 syntyneet
Luokka:Vuonna 1936 kuolleet