Huppukukkakasvit

Huppukukkakasvit (Lecythidaceae)ONKI-ontologiapalvelu, Kassu (suomenkieliset nimet) on kaksisirkkaisten kukkivien kasvien heimo. Heimoon kuuluu noin 25 sukua niiden määritelmistä riippuen, ja noin 300 lajia. Huppukukkakasvit ovat trooppisten alueiden puita, pensaita ja liaaneja.

 Kuvaus 
Huppukukkakasvit ovat puuvartisia kasveja, usein puita, joskus pensaita tai liaaneja. Heimon lajien lehdet ovat yksinkertaiset, ehyet tai hammaslaitaiset. Kukat ovat kaksineuvoisia, ja niissä on 3–4 verholehteä sekä 4–5 terälehteä. Kukinnot ovat rakenteeltaan joko terttuja tai tähkiä. Hedelmä on rakenteeltaan marja tai kota.eFloras Interactive Keys: Lecythidaceae 

Heimon lajeja tavataan lähes kaikkialla trooppisella vyöhykkeellä, sekä joillain subtrooppisilla alueilla. Suurin lajirunsaus on trooppisessa Etelä-Amerikassa ja Länsi-Afrikassa.

 Luokittelu 
Huppukukkakasveja tunnetaan 340 lajia 25 suvusta, jotka jakautuvat viideksi alaheimoksi.Stevens 2001–, viitattu 22.12.2014.

 1. Napoleonaeoideae Bentham 
Alaheimossa on kaksi sukua ja 11 lajia trooppisessa Länsi-Afrikassa.http://www.mobot.org/mobot/research/apweb/maps/lecnap.gif Lehtiasento on kaksirivinen, lehdet sahalaitaisia ja toisinaan korvakkeellisia. Teriö on yhdislehtinen, ja kymmenen hedettä on kasvanut siihen kiinni; hedeparit vuorottelevat joutoheteiden kanssa, joita on kaksi kiehkuraa. Sikiäimen pinnalla on vartaloton luotti. Hedelmä on yksi- tai useampisiemeninen luumarja.

 2. Scytopetaloideae O. Appel 
Sukuja kuusi, lajeja 21 Afrikassa ja Pohjois-Brasiliassa.http://www.mobot.org/mobot/research/apweb/maps/lecscyt.gif Lehtiasento on kaksirivinen, ja lehdet ovat pienikorvakkeiset. Kukkaperät ovat nivelikkäät. Verhiö on yhdislehtinen, ja terälehdet voivat olla paksuja ja tyvestä yhteen kasvaneita. Heteitä on paljon, ja ne kiinnittyvät teriöön. Sikiäin on kehänpäällinen tai puoleksi -alainen, ja siinä on suhteellisen pitkä ja hoikka vartalo. Hedelmä on selkäluomainen kota tai avautumaton, usein yksisiemeninen. 

 3. Lecythidoideae Beilschmied 
Alaheimo käsittää kymmenen sukua ja 215 lajia, jotka kaikki kasvavat trooppisessa Amerikassa. Lehtiasento on kaksirivinen tai kierteinen (vuorottainen). Heteenpalhot ovat vetääntyneet kokoon kärjestään. Kukassa voi olla mesiäinen. Hedelmä on kannellinen, harvoin avautumaton, ja siemenessä on toisinaan turvonnut kannatin tai vaippa. Runsaslajisimmat suvut ovat Eschweilera (noin sata lajia) ja Gustavia (40 lajia).

 4. Barringtonioideae Beilschmied 
Alaheimossa on kuusi sukua ja 88 lajia, joista peräti 70 kuuluu leikkopähkinöiden (Barringtonia) sukuun. Alaheimo on levinneisyydeltään paleotrooppinen. Lehtiasento on kierteinen, ja korvakkeiden asemassa on rauhaset. Kukassa on rengasmainen mesiäiskehrä ja pitkä vartalo. Hedelmä on tavallisesti yksisiemeninen, avautumaton.

 5. Foetidioideae Engler 
Alaheimon ainoa suku (Foetidia) käsittää 18 lajia, jotka kasvavat Tansaniassa, Madagaskarilla, Komoreilla, Mauritiuksella ja Réunionilla. Kukassa on puutuva verhiö, ei ollenkaan teriötä, erilliset heteet, huomaamaton mesiäinen ja kolme- tai neliosainen vartalo.

 Suvut 
 Abdulmajidia
 Allantoma
 Asteranthos
 Barringtonia — leikkopähkinät
 Bertholletia — parapähkinäpuut
 Careya
 Cariniana
 Chydenanthus
 Corythophora Couratari
 Couroupita — kuulapuut
 Crateranthus
 Eschweilera
 Foetidia
 Goeldinia
 Grias — manguapuut
 Gustavia
 Lecythis Napoleonaea
 Petersianthus
 Planchonia
 Brazzeia
 Oubanguia
 Pierrina
 Rhaptopetalum
 Scytopetalum

 Kuvia 

 Lähteet 
 Stevens, P. F. (2001 onwards). Angiosperm Phylogeny Website. Version 12, July 2012 [and more or less continuously updated since]. http://www.mobot.org/MOBOT/research/APweb/.

 Viitteet 

*
Luokka:Kasviheimot