Harmosänkiyökkönen

Harmosänkiyökkönen (Hoplodrina blanda) on Etelä- ja Keski-Suomessa hyvin yleinen kesän loppupuoliskon yöperhoslaji.

 Koko ja ulkonäkö 
Harmosänkiyökkönen on rotevarakenteinen, mutta hieman keskikokoa pienempi ja yleisvaikutelmaltaan vaatimattoman harmaa yökkönen. Etusiiven pohjaväri on tasaisen harmaa ja siiven pinta melko kiiltävä. Siipien kuviona erottuvat lähinnä rengas- ja munuaistäplä, jotka eivät ole kovinkaan paljon siiven pohjaväriä tummemmat. Täplät ovat terävästi vaaleankellertävän viirun reunustamat. Ulomman poikkiviirun kohdalla erottuu selvästi siiven poikki kulkeva rivi mustia pisteitä, ja siiven kärkiosassa on hieman vaaleampi ohut poikkiviiru. Takasiivet ovat selvästi etusiipiä vaaleammat, lähes valkoiset, ulkoreunasta hieman harmahtavat. Naaraalla takasiipien väri on koirasta tummempi. Takasiivissä siipisuonet erottuvat hyvin. Siipiväli on 31–35 mm.http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/h/hoplodrina_blanda.htmlhttp://www.ukmoths.org.uk/show.php?id=435http://www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/noctuidae/blanda.htmlMikkola K, Jalas I. Suomen perhoset. Yökköset 2. Suomen Perhostutkijain Seura. Otava 1979.  s. 136

Hyvin samankaltainen laji on etenkin keltasänkiyökkönen (Hoplodrina octogenaria). Myös ruskonurmiyökkönen (Caradrina morpheus) voi tuottaa lajinmääritysvaikeuksia.

 Levinneisyys ja lentoaika 
Harmosänkiyökkösen levinneisyys kattaa koko Euroopan pohjoisimpia osia lukuun ottamatta. Idässä sitä tavataan Keski-Aasiassa ja Tiibetissä saakka. Suomessa sitä tavataan suunnilleen Oulu-Lieksa-linjan eteläpuolella. Yökköset lentävät yhtenä sukupolvena heinäkuun alkupuoliskolta elokuun lopulle, ja huippu osuu heinä-elokuun vaihteeseen.Perhoswiki

 Elinympäristö ja elintavat 
Harmosänkiyökkösen tyypillistä elinympäristöä ovat kuivahkot, lämpimät ja avoimet, hiekkapohjaiset alueet. Se viihtyy kuitenkin myös kosteammilla paikoilla. Lento tapahtuu hämärän laskeuduttua. Laji tulee huonosti syötille, mutta hyvin valolle, ja sopivalla paikalla perhosia voi olla varsin paljon.

Toukka talvehtii ja koteloituu keväällä maaperään.

 Ravintokasvi 
Toukka elää monilla ruohovartisilla kasveilla, kuten maksaruohoilla (Sedum), ratamoilla (Plantago) ja voikukilla (Taraxacum).

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 
 Bestimmungshilfe des Lepiforums 
 koiraan genitaalit 

Luokka:Tarhayökköset