Sinisilmät

Sinisilmät (Pseudomugilidae) on hopeakylkikalojen lahkoon kuuluva kalaheimo. Sinisilmiä tavataan Australaasian makeista ja murtovesistä, ja joitakin lajeja pidetään akvaariokaloina.

 Lajisto ja ruumiinrakenne 
Sinisilmien heimoon kuuluu kolme sukua ja niissä 15 lajia. Pseudomugil-suvussa on 13 lajia, joiden lisäksi omat sukunsa muodostavat kuultosinisilmä (Kiunga ballochi) ja kääpiösinisilmä (Scaturiginichthys vermeilipinnis). Sinisilmät ovat läheistä sukua revontulikaloille (Melanotaeniidae) ja ne luetaan toisinaan kuuluvaksi samaan heimoon alaheimona Pseudomugilinae.

Sinisilmät ovat  solakoita kaloja, jotka kasvavat korkeintaan 5–6,5 cm pitkiksi. Rintaevät sijaitsevat kylkiviivan yläpuolella ja selkäeviä on kaksi. Koirailla selkäevät ovat usein pitkät. Evät muistuttavat revontulikalojen eviä, mutta eivät ole yhtä jäykät. Sinisilmien iirikset ovat kirkkaan siniset. Suu ja hampaat ovat pienikokoiset. Erityisesti koiraat ovat usein värikkäitä. 

 Levinneisyys ja elintavat 
Sinisilmien levinneisyysalue on  Australian pohjois- ja itäosissa, Uudessa-Guineassa ja Indonesian itäosissa. Ne  ovat pääasiassa makean veden kaloja, mutta muutamia tavataan myös murtovesistä. Ne elävät puroissa, lammissa, järvissä ja mangrovesoilla. Sinisilmät ovat parvikaloja ja niiden ravintoa ovat pienet vesihyönteiset. Naarat kutevat vesikasvillisuuden joukkoon.

 Lähteet 

*