Mansikkapuut

Mansikkapuut (Arbutus) on kasvisuku kanervakasvien heimossa. Suvussa on noin 10 lajia lauhkean, subtrooppisen ja trooppisen vyöhykkeen ainavihantia nahkealehtisiä puita ja pensaita. Suku on saanut nimensä hieman mansikoiden (Fragaria) pohjushedelmiä muistuttavista marjoistaan. Mansikkapuut eivät kuitenkaan ole sukua mansikoille.

 Kuvaus 
Mansikkapuut ovat yleensä pieniä tai keskikokoisia puita tai pensaita, yleensä enintään 20 metriä korkeita. Kaikki lajit ovat ainavihantia. Oksat ovat yleensä ylöspäin suuntautuneet. Nuoret versot ovat karvojen peittämiä. Kaarna on yleensä ohut ja levyinä hilseilevä. Lehdet ovat yksinkertaiset ja soikeat, laidoiltaan ehyet tai hammaslaitaiset. Silmut ovat soikeita, teräväkärkisiä ja väritykseltään punaisia.

Kukat ovat kaksineuvoisia ja kasvavat yleensä tertuissa, joissa on 10–40 kukkaa. Sekä verho- että terälehtiä on viisi. Verholehdet ovat tyvestä yhteenkasvaneet; teriö on lähes koko pituudeltaan yhteenkasvanut. Teriö on yleensä väriltään kellertävän valkoinen. Heteitä on kymmenen. Emi on viisionteloinen. Hedelmä on 1–5-siemeninen marja.

 Levinneisyys 
Mansikkapuita kasvaa pohjoisella pallonpuoliskolla Pohjois-Amerikassa, Euroopassa, Pohjois-Afrikassa, Lähi-idässä sekä Kanariansaarilla.

 Luokitus ja lajit 
Mansikkapuita tunnetaan yleisesti ainakin yhdeksän lajia.

 Arbutus andrachne – idänmansikkapuu
 Arbutus arizonica
 Arbutus canariensis – kanarianmansikkapuu
 Arbutus madrensis
 Arbutus menziesii – kalifornianmansikkapuu
 Arbutus occidentalis
 Arbutus tesselata
 Arbutus unedo – lännenmansikkapuu
 Arbutus xalapensis

 Käyttö 
Eräitä suvun lajeja käytetään koristepuina. Useiden lajien hedelmät ovat syötäviä, mutta niitä yleensä pidetään mauttomina, eikä laajemmin viljellä kaupallisesti ravinnoksi. Lähinnä lännenmansikkapuun hedelmistä tehdään kuitenkin hilloja, säilykkeitä ja likööriä.

 Lähteet 

*