Persianapila

Persianapila eli persiantuoksuapila (Trifolium resupinatum var. majus) on tuoksuapilan (Trifolium resupinatum) muunnos, joka kasvaa alkuperäisenä Lounais-Aasiassa. Sitä viljellään rehukasvina. Persianapilan 30–60 senttimetriä korkea varsi on paksu ja ontto. Sen kukintoperät ovat tuoksuapilaa pidempiä, kukinnot leveämpiä ja kukat suurempia, vahvasti tuoksuvia.

Persianapila on ulkoiselta olemukseltaan pitkä, rentovartinen ja reheväkasvuinen apila, jolla on vaaleanpunainen ja voimakkaasti tuoksuva kukka. Persianapilalla on vaatimaton juuristo, joka edesauttaa sen viihtyvyyttä hikevillä mailla. Hentoisuudestaan huolimatta se kestää jonkin verran poutaa. Nurmikasvit  MTT viitattu: 12.2.2013 

Persianapilaa pidetään pääosin yksivuotisena viljelykasvina, koska sen talvehtimiskyky on todella heikko. Jos kasvukaudella ilmaantuu pakkasöitä, niin se ei merkittävästi vaikuta persianapilan tuottavuuteen, sillä sen kestävyys pakkasta kohtaan on hyvä. Viherlannoitus  Sokerijuurikkaan tutkimuskeskus viitattu: 12.2.2013 Persianapilaa viljellään lähtökohtaisesti Etelä-Suomessa, koska niiden alueiden mailla on hyvä satopotentiaali. Kuitenkin persianapila pärjää viljelyvyöhykkeillä 1–4.  Persianapilaa käytetään usein viherlannoitukseen ja kesannointiin, koska sillä on hyvä typensidontakyky ja juuristovaikutus. 

Persianapilan kanssa voidaan viljellä samalla yksivuotista raiheinää, hunajakukkaa tai rehurapsia. Ongelmana on vain se, että rikkakasvien torjuntamahdollisuudet huononevat. Tämä johtuu siitä, että ne ovat arkoja useimmille nurmi- ja viljakasvien torjunta-aineille.

Persianapilasta saatavissa olevat lajikkeet Acadia ja Marco Polo viihtyvät viljelyvyöhykkeillä 1–3. Persianapilan talvenkestävyys on Suomessa niin heikko, että sitä voidaan käytännössä pitää yksivuotisena lajina.. Marco Polo ympättynä maksaa n. 5–6 €/kg.Apilat viitattu:15.4.2013 . Persianapilan ohjeellinen kylvömäärä puhtaana kasvustona on 12–15 kg/ha ja seoskasvustona 8–12 kg/ha. Rehukasvit  Farmit.netviitattu 12.2.2013 Kylvösyvyyteen vaikuttaa esimerkiksi maan kosteus, mutta yleiseksi ohjeeksi voisi antaa yhden sentin. 

 Lähteet 
 farmit.net
 Hämet-Ahti, Leena, Suominen, Juha, Ulvinen, Tauno & Uotila, Pertti (toim.) 1998: Retkeilykasvio, 4. uudistettu painos, 656 s. Luonnontieteellisen keskusmuseon kasvimuseo. Helsinki.
 K-maatalous 2013: Viljelyopas, K-maatalous.
 mtt.fi

 Viitteet 



Luokka:Apilat