Alppilan kirkko

Alppilan kirkko on Helsingin Alppilassa sijaitseva Helsingin seurakuntayhtymän kiinankielisen seurakuntayhteisön käytössä oleva kirkkorakennus. Se sijaitsee tiheästi asutulla alueella lähellä Linnanmäen huvipuistoa.Vaikka kirkkoa ei ole suojeltu kaavassa, Museovirasto on määritellyt sen osaksi valtakunnallisesti merkittäviä rakennettuja kulttuuriympäristöjä kirkon korkeatasoisen arkkitehtuurin ja edustavuuden takia. Kallion seurakunta luopui kirkosta keväällä 2025 ja sen tulevaisuus on epäselvä.  

Historia
Vuonna 1953 kirkon rakentamista varten järjestettiin arkkitehtuurikilpailu, jonka voittivat Keijo Ström ja Olavi Tuomisto.  Kirkon rakentaminen tapahtui aikakautena, jolloin Helsinkiin rakennettiin paljon uusia kirkkoja ja niitä hoitamaan uusia seurakuntia. Kirkon paikalla oli puutaloja, joiden asukkaille rakennettiin korvaavat asunnot kerrostaloon Kustaan kadulle, jonne rakennettiin myös tiloja seurakuntatoiminnalle.Aho, Arvo (1980): Seurakunnat rakentavat. Teoksessa Kehityksen kärjessä, vähän jäljessä. Toimittanut Esa Santakari. Helsingin seurakuntayhtymä. Vuonna 1957 valmistuneen kirkon ovat suunnitelleet arkkitehdit Keijo Ström ja Olavi Tuomisto. Kirkon alkuvaiheessa sen hahmottaminen kirkoksi koettiin sen modernin arkkitehtuurin takia vaikeaksi. Kirkon nimi oli alun perin Kotkankadun seurakunnallinen työkeskus. Se suunniteltiin palvelemaan monipuolisesti alueen pääasiassa työväenluokkaista väestöä.https://www.hel.fi/hel2/ksv/liitteet/2021_kaava/4464_2_Ominaispiirteet_01_alppiharju.pdf. Viitattu 14.3.2025 Alppilan kirkko rakennettiin varsin kookkaaksi huoneistoalaltaan, joka on yhteensä noin 3875 neliömetriä. Alppilan kirkko rakennettiin alun perin Alppilan seurakunnan käyttöön, mutta se liitettiin vuonna 2011 Kallion seurakuntaan, minkä jälkeen Alppilan kirkosta tuli uuden Kallion seurakunnan toinen kirkkorakennus. Kirkon peruskorjaus valmistui vuonna 2011. Pääasiassa talotekniikkaan kohdistunut korjaus maksoi noin 5 miljoonaa euroa.  

Arkkitehtuuri
Ulkopuolelta kirkko on valkoiseksi rapattua tiiltä ja se on pääosin räystäätön. Kirkkosalissa on 500 paikkaa, mutta yhdistämällä se seurakuntasaliin saadaan 100 lisäpaikkaa. Kirkkosali on muodoltaan suorakaiteinen, johon valo tulee kuorissa olevasta pystyikkunasta ja katonrajassa olevasta ikkunanauhasta. Alttaritaulua kirkossa ei ole, vaan sen tilalla on alttarin yläpuolella oleva suuri risti. Kirkkosalin sisäpinnat ovat valkoiseksi maalattua tiiltä. Kirkko on tiloiltaan monitoimirakennus, siinä on kirkkosalin lisäksi seurakuntasali, kappeli, rippikoulusali ja kirkkoherranvirasto sekä urheilu- ja kerhotiloja. Rakennuksen yhteydessä on kahdeksan asuntoa. 

Kappelin eteisaulassa on taidemaalari Veikko Vionojan suurikokoinen teos Kristus arkisen aherruksen keskellä. Seurakuntasalissa on taidemaalari Juhani Linnovaaran Ristinkukka ja seurakuntasalin lämpiössä kirkon edesmenneen kanttorin Matti Kostian maalaus Pääsiäisaamu. Kirkkohopeat ovat akateemikko Bertel Gardbergin ja tekstiilit Hilkka Vuorisen sekä Eila Annikki Vesimaan suunnittelemat. Lisäksi kirkossa on ystävyysseurakunnilta saatu alttariliina ja ehtoollisleipälautanen.

Kirkon 26-äänikertaiset urut on rakentanut Kangasalan urkutehdas vuonna 1958. Niiden mekaanis-sähköpneumaattinen rakenne on Suomessa ainutlaatuinen. Urut on peruskorjattu vuonna 2011. Kirkon etuosassa on ollut sijoitettuna myös urkupositiivi, joka on ollut aiemmin tilapäiskäytössä lukuisissa muissa Helsingin seurakuntien kirkoissa. Vuonna 1989 se sijoitettiin pysyvästi Alppilaan Lisäksi kirkkosalissa on flyygeli.

Käyttö
Jo kirkon rakentamisvaiheessa se suunniteltiin laajemmin alueen asukkaiden käyttöön ja kirkossa onkin ollut tiloja myös muun muassa erilaiselle harrastetoiminnalle.  Kirkon liikuntasalissa on muun muassa toiminut paikallinen koripalloseura ja kirkossa on erilaisia tiloja käsityön harrastamiselle.  Kirkossa on järjestetty suomenkielisen seurakuntatoiminnan lisäksi muun muassa kiinan- ja vironkielistä seurakuntatoimintaa. Vuodesta 2011 kirkossa toimi myös Kallion seurakunnan seksuaali- ja sukupuolivähemmistöille järjestetty sateenkaaritoiminta.  2010-luvulla kirkosta pyrittiin rakentamaan "merimieskirkkomaisen kaupunkiyhteisön" keskus, jota johtamaan kirkkoon palkattiin toiminnanjohtaja. Alppilan kirkossa järjestettiin muun muassa kaikille avoimia ruokailuja ja pidetty kahvilaa.

Helsingin seurakuntayhtymä on tiedottanut, että kirkkorakennus on vuonna 2010 toteutetusta peruskorjauksesta huolimatta huonokuntoinen ja se vaatisi perusteellista korjaamista. Kirkon noin 30 miljoonaa euroa maksavaan peruskorjaukseen ei ole löytynyt varoja ja jopa kirkon purkamista on pohdittu.  Vuonna 2024 Kallion seurakunta ilmoitti luopuvansa kirkosta. Alppilan kirkon toiminta siirtyi Kallion kirkkoon ja mahdollisiin vuokratiloihin. Kaikelle kirkon toiminnalle ei kuitenkaan pystytty tarjoamaan uusia tiloja.  Helsingissä monesta muustakin kirkosta ollaan luopumassa kirkosta eroamisesta johtuvista talousvaikeuksista. 

Kallion seurakunta järjesti helatorstaina 2025 kirkon jäähyväismessun, jolloin kirkko oli lähes täynnä. Seurakunnan lähdön jälkeen tiloihin jäi vuokralaiseksi enää seurakuntayhtymän kiinankielinen yhteisö. Kirkon omistava Helsingin seurakuntayhtymä aikoo säilyttää tontin omistuksen itsellään, mutta myymään kirkon tiloja asuinrakentamiselle. Kirkon arvokkaimpia osia on kuitenkin tavoitteena säilyttää. 

Kuvia 

Lähteet

Aiheesta muualla

Luokka:Helsingin kirkot
Luokka:Alppiharju
Luokka:Suomen kivikirkot
Luokka:Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt Suomessa