Ruokolahden eukkoja kirkonmäellä

Ruokolahden eukkoja kirkonmäellä () on Albert Edelfeltin maalaus vuodelta 1887 ja yksi hänen pääteoksistaan.Historia; Ruokolahden seurakunta Viitattu 11.5.2012. Se on myös tunnetuimpia hänen naturalistisista maalauksistaan, toinen tunnettu on Lapsen ruumissaatto.Laitinen-Laiho, Pauliina: Albert Edelfelt - monipuolinen taidemaalari. Taloustaito. Viitattu 11.5.2012. Ruokolahden eukkoja kirkonmäellä noudattaa 1800-luvulle ominaista pyrkimystä aidon kansan tunteiden vapaaseen realistiseen kuvaamiseen.Jackson David. Ateneumin taidemuseon Arjen sankarit -näyttelykirjassa, 2010, s.120.

Maalauksessa neljä karjalaisiin kansanpukuihin pukeutunutta talonpoikaisnaista istuu rentoutumassa nurmikolla Ruokolahden kirkon mäellä. Kaksi vasemmanpuoleista naista käy keskustelua, jota oikeanpuoleiset kuuntelevat. Kolmella naisista on valkoiset huivit. Taustalla näkyy lisää naisväkeä.Kvinnor utanför Ruokolaks kyrka  Svenska litteratursällskapet i Finland. Viitattu 31.5.2020.

Teoksen historia
Edelfelt matkusti vuonna 1887 Itä-Suomessa keräten materiaalia Harper’s New Monthly Magazinen tilaamaan Suomesta kertovaan artikkeliin.Albert Edelfelt, Henkilöhistoria Yle Teema. Viitattu 30.5.2020.Kallio, Rakel & Sivén, Douglas: Albert Edelfelt, s. 248. Douglas Productions Oy 2004. Otoksia kirjasta Viitattu 11.5.2012. 
Hän vieraili myös Ruokolahdella, jossa hän asui kansanparantaja Elli Jäppisen luona Jäppilänniemen Haapsiissa. Jäppinen auttoi häntä löytämään paikallisia asukkaita maalauksen malleiksi.Elli ja Edelfelt Ruokolahden kunta. Viitattu 30.5.2020. Edelfelt luonnosteli maalausta Ruokolahden kirkolla heinäkuussa 1887, mutta ei ollut tyytyväinen hahmoihin. Hän teki lopullisen maalauksen loppukesällä kotonaan Porvoon Haikon kartanossa käyttämällä malleina lähiseudun asukkaita, joille hän puki Ruokolahdelta lainaamansa vaatteet.Mallina taiteilijalle Porvoo.fi (Internet archive). Viitattu 30.5.2020. Maalauksen hahmoissa lienee sekä ruokolahtelaisten että haikkoolaisten mallien piirteitä, ja siitä on väitetty tunnistetun niin Jäppisen kuin Haikkoon Strömbergin ja Klanginkin vanhat emännät. Toisaalta etualan naisten sanotaan perustuvan haikkoolaisiin malleihin.

Edelfelt tiesi pohjoisten kansankuvausten vetoavan ulkomaisten taiteenostajien alkuperäisyyden kaipuuseen, mutta toisaalta hän suosi malleina uusmaalaisia rannikon ihmisiä ruotsinmielisyytensä vuoksi ja pyrki esittämään heidät mahdollisimman ihanteellisina vastustaakseen epäsuorasti venäläistämispyrkimyksiä.

Ruokolahden eukkoja kirkonmäellä sai aikanaan kriitikoilta ristiriitaisen vastaanoton. Sitä moitittiin liiallisesta naturalismista ja Suomen kansan ominaispiirteiden kuvaamisesta pahansuovalla tavalla ylevän kuvauksen sijaan.Nykytaidetta vuosisadan takaa Skenet.fi, Helsingin kulttuurikeskus 23.10.2013. Viitattu 30.5.2020. Suomen senaatti osti teoksen valtiolle 4 000 markalla Helsingissä pidetystä näyttelystä vuonna 1888 ja lahjoitti vasta avatulle Ateneumin taidemuseolle. Se kuuluu nykyään kansallisgallerian kokoelmiin.Klassikot Ateneum, Kansallisgalleria. Viitattu 30.5.2020.

Teoksen muistaminen Ruokolahdella
Ruokolahti-Seura pystytti Ruokolahden kirkon luo Edelfeltin syntymän satavuotismuistoksi vuonna 1954 maalaukselle omistetun kaksiosaisen muistomerkin, jonka ovat suunnitelleet taiteilijat Gerda Qvist ja Erkki Pitkäpaasi. Muistomerkin kivet ovat peräisin Salpalinjan panssariesteestä.Muistomerkit Ruokolahden kunta. Viitattu 30.5.2020. Ruokolahdella on vuodesta 1973 valittu joka toinen vuosi Ruokolahden Eukko.Edelfeltien kirkko. Kouvolan Sanomat 28.7.2011 Viitattu 11.5.2012.Ruokolahden Eukot Ruokolahden kunta. Viitattu 30.5.2020.

Lähteet

Kirjallisuutta


Aiheesta muualla
 Teos Kansallisgallerian sivuilla
 Luonnoksia maalaukseen

Luokka:Albert Edelfeltin maalaukset
Luokka:Ateneumin kokoelmat
Luokka:Ruokolahti