Kahvipensaat

Kahvipensaat (Coffea) ovat matarakasvien (Rubiaceae) heimoon kuuluva viljelykasvien suku. Luonnonvaraisena kahvipensaita kasvaa trooppisilla ja subtrooppisilla alueilla Afrikassa, Filippiineillä, Indokiinassa, Indonesiassa, Intiassa ja Madagaskarilla.

Nimi coffea tulee ruotsin kielen vanhasta kahvia tarkoittavasta sanasta coffeHistory and Etymology for Coffea Merriam-Webster Dictionary. Se puolestaan tulee alun perin arabian kielen sanasta qahwa.

 Lajit 
Maailmassa on 124 kahvipensaslajia.

Tärkeimmät kaupalliset kahvilajit, joiden pavuista valmistetaan kahvia, ovat arabiankahvi (Coffea arabica) ja kongonkahvi eli robusta (Coffea canephora). Kolmas viljeltävä laji on liberiankahvi (Coffea liberica).

 Kahvipensaslajeja 

 Coffea affinis – Kasvaa Sierra Leonessa, Guineassa ja Norsunluurannikolla. Kyseessä saattaa olla yksi ja sama laji kuin C. stenophylla.
 Coffea arabica – arabiankahvi
 Coffea canephora – kongonkahvi
 Coffea charrieriana
 Coffea congensis – On käytetty kahvijuomien valmistuksessa.
 Coffea eugenioides – Maukas laji, jota käytetään erikoiskahvijuomien valmistuksessa, mutta sadot ovat pienet.
 Coffea fadenii – keniankahvi
 Coffea liberica – liberiankahvi
 Coffea racemosa – mietokahvi – On käytetty kahvijuomien valmistuksessa.
 Coffea stenophylla – Maultaan arabicaa lähestyvä laji, joka menestyy korkeammissa lämpötiloissa kuin arabica. Kuivuudenkestävä ja vastustuskykyinen lehtiruosteelle. Kotoperäinen Guineassa, Sierra Leonessa ja Norsunluurannikolla. Viljeltiin Eurooppaan vietäväksi asti 1890-luvulla. Lajia ei ole viljelty sitten 1920-luvun ja luonnossa se on uhanalainen. Sierra Leonessa sitä ei ollut nähty vuoden 1954 jälkeen. Kaupallisen viljelyn loppumiseen vaikuttivat heikot sadot ja tappio kilpailussa menestyksekkäämmän kongonkahvin kanssa.
 Coffea zanguebariae

 Uhanalaisuus 
Maailman villinä kasvavista 124:stä kahvipensaslajista ainakin 75 eli 60 % on eri tavoin uhanalaisia; luku sisältää 13 kriittisesti vaarantunutta ja 40 vaarantunutta lajia. Myös arabica villinä kasvavassa muodossaan kuuluu uhanalaisiin lajeihin, mikäli ilmaston lämpeneminen otetaan huomioon.

35 lajia ei ole uhattuna. 14:n tilanne on tuntematon. Näistä 14:stä tuntemattomasta 9:ää ei ole tavattu vuoden 1940 jälkeen.

28 % lajeista ei tavata miltään suojelualueelta. 45 % lajeista ei ole talletettu mihinkään siemenpankkiin. Kaikkein uhanalaisimmista kahvilajeista vain alle neljäsosasta on varmuuskopio siemenpankissa. Kahvin siemeniä ei voi säilöä kylmäkuivauksella, joka on siemenpankkien tavanomainen menetelmä.

 Viljely 

 Taudit ja tuholaiset 
Kahvipensaiden merkittävin tauti on lehtiruoste, jota aiheuttaa Hemileia vastatrix -niminen ruostesieni. Kahvinviljelijöiden toinen merkittävä vastustaja on kahvikuoriainen Hypothenemus hampei, joka syö kahvipensaan marjoja.

 Sopeutuminen 
Kahvin viljelijät pyrkivät sopeutumaan ilmastonmuutokseen siirtymällä ilmastoltaan suopeampiin paikkoihin kuten korkeammalle; muuttamalla viljelytekniikoita kuten kastelua ja varjostusta; kehittämällä uusia lajikkeita tai ottamalla käyttöön uusia lajeja.

 Lähteet 


 Viitteet 

 Aiheesta muualla 
 Finto, Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Kahvipensaat (Coffea)
 ITIS: Coffea 
 United States Department of Agriculture (USDA): Coffea 
 Flora of China: Coffea 
 Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Coffea 

*
Luokka:Viljeltävät ravintokasvit