Sotilastiedustelu

Sotilastiedustelu on toimintaa, jonka tarkoitus on tuottaa tietoa sotilasjohdolle päätösten tekemisen tueksi. Tiedustelussa käytetään saatavilla olevaa, usein monesta lähteestä peräisin olevaa aineistoa, jonka keräämisessä ja analysoinnissa sovelletaan monia menetelmiä.

Tiedustelu voi kattaa esimerkiksi operatiivisen ympäristön, vihamielisten, ystävällisten ja neutraalien joukkojen tilan, siviiliväestön toiminta-alueella ja muut laajemmin kiinnostavat aiheet.  Tiedustelutoimintaa suoritetaan kaikilla tasoilla taktisesta strategiseen. Tiedustelua suoritetaan yleensä niin rauhan, eskaloitumisen kuin sodankin aikana.

Useimmat valtiot ylläpitävät sotilastiedustelun organisaatiota, joka sisältää aiheeseen erikoistuneita yksiköitä ja toimihenkilöitä. Sotilastiedustelun toiminta ei rajoitu vain sotilastoimihenkilöihin. Poliittinen johto ja muut siviilitoimijat saavat tarvittaessa tiedustelutietoja.

Sotilastiedusteluun valittavat henkilöt valitaan usein heidän älyllisten tai analyyttisten ominaisuuksiensa perusteella ennen kuin muodollinen koulutus aloitetaan.

Lailliseen tiedustelutoimintaan kuuluvat muun muassa sotilasasiamiehet tai puolustusasiamiehet, joilla on akkreditoinnin vuoksi diplomaattinen koskemattomuus. Suomalaiset puolustusasiamiehet ovat pääesikunnan tiedustelupäällikön alaisia puolustusvoimissa, vaikka heidän ulkoasiainministeriössä oleva esimiehensä on edustuston päällikkö, usein suurlähettiläs.

Sotilas- tai puolustusasiamiehen tehtävää ei tule sekoittaa asiamiestiedusteluun, jota harjoitettiin esimerkiksi jatkosodassa Suomesta Neuvostoliittoon. Tällöin lähetettiin asiamiehiksi tai A-miehiksi kutsuttuja sotavankeja tai yliloikkareita mm. soluttautumistehtäviin, toisinaan kaukopartioiden saattamina.

Tiedustelutoiminta voi olla myös laitonta. Tällöin tiedot hankitaan keinoin, jotka eivät ole lainmukaisia. Laitonta tiedustelutoimintaa kutsutaan vakoiluksi. 

Lähteet

 Aiheesta muualla 

Luokka:Tiedustelu