Nina Sailo

Nina Sailo (o.s. Stünkel; 26. heinäkuuta 1906 Viipuri – 15. marraskuuta 1998) oli suomalainen kuvanveistäjä. Hän oli kuvanveistäjä Alpo Sailon puoliso ja työtoveri.

 Elämä 
Nina Stünkelin vanhemmat olivat arkkitehti Albert Stünkel ja Nina Meissner. Hän syntyi vuonna 1906 Viipurissa.Arpad Sailo. Nina Sailo Aloitti taideopintonsa Viipurin taiteenystäväin piirustuskoulussa vuosina 1921–1924, ja jatkoi opintojaan Taideyhdistyksen piirustuskoulussa (nyk. Kuvataideakatemia) Helsingissä vuonna 1925 sekä tämän jälkeen Lontoossa Englannissa, Technical School of Artissa 1930–1931.Nina Sailo (1906 - 1988) Lappeenrannan julkiset veistokset ja muistomerkit. Viitattu 17.5.2012.

Stünkel oli aluksi itseään lähes 30 vuotta vanhemman Alpo Sailon oppilas ja auttoi tätä 1935 Sortavalan valmistuneen Runonlaulajan patsaan tekemisessä. He menivät naimisiin 1938 ja saivat neljä lasta. Sailo tunnettiin kalevala-aatteen kannattajana ja suomalaisen kansankulttuurin kuvaajana. Karjala sekä kansallisromantismi tulivat tätä kautta myös Nina Sailon pääaiheiksi. Alpo Sailo oli Kalevalaseuran perustajajäseniä, sekä Akseli Gallen-Kallelan oppilas.

Pariskunta teki yhdessä useita runonlaulajien etsintämatkoja Karjalaan, ensimmäisen vuosina 1937–1938. Vielä jatkosodan loppuvaiheessa 1943–1944 he olivat lastensa kanssa Suomen miehittämässä Vienan Karjalassa Pirttilahdessa ja Vuokkiniemellä piirtämässä ja muovailemassa kuvia paikallisista kansanihmisistä ja suomalaisista rajajääkäreistä. Tuolloin syntyi myös 1989 Immolaan pystytetty Rajamiespatsas. Kesällä 1944 he joutuivat vetäytymään pois suomalaisten joukkojen mukana. Vielä 1951–1953 he olivat Ruotsn Värmlannissa kuvaamassa metsäsuomalaisten jälkeläisiä.Taustatietoja Immolan Rajamiespatsaasta  Imatran rajamuseo. Viitattu 17.5.2012.

Miehensä kuoleman (1955) jälkeen Nina Sailo asui pääkaupunkiseudulla kuolemaansa asti.

Sailo valmisti pienempiä patsaita varainkeruita varten kuten muun muassa sotainvalideille ja Lotta Svärdille, sekä suunnitteli useita mitaleja.

Julkisista patsaista osa on pariskunnan yhdessä ja osa Nina Sailon yksinään suunnittelemia.

Julkisia teoksia
 Partiomiespatsas (tunnetaan myös nimellä Rajamies patsas), 1944 (paljastettu 1989), Immola, Imatra
 Itkuvirsiä ja runonlaulantaa taitaneiden Karjalan naisten muistomerkki, 1957, Anni Denisoffin hauta Vihdin hautausmaa, Vihti
 Säveltäjä P.J. Hannikainen, 1958, Lounaispuisto, Jyväskylä
 Aino, 1959, Ainonpuisto, Tornio
 Akseli Gallen-Kallela, 1960, Jaatsin puisto, Sastamala
 Carl Axel Gottlundin reliefi, 1963, Juvan kirkkomaa, Juva
 Pekka Gullsténin muistolaatta, 1970, Rovaniemen kirjasto, Rovaniemi
 Eino Leinon patsas, 1980, Rantapuisto, Koivukoski, Kajaani
 Metsän poika-patsas, 1984, Jääkärinpuisto, Tuusula
 Lotta Svärd -patsas, 19??, Lottamuseo, Tuusula
 Lotta Svärd -patsas, 1985, Lappeenrannan Kylpylä, Lappeenranta
 Pelimannipatsas, 1985, Liinamaan talomuseo, Seinäjoki
 Itkijäpatsas, 1987, Ämmänsaari, Suomussalmi
 Vapahtaja sotilaiden lohduttajana, sankaripatsas, 1960, Ortodoksinen hautausmaa Helsinki
 Lauri Pihkalan patsas, 1988, Olympiastadionin edusta, Helsinki
 Marina Takalon patsas, 1990, Kuusamon kansallispuisto
 V. A. Heiskasen muistomerkin reliefi, 1995 (uudelleenpaljastus 2014), Härkämäen observatorio, Kangaslampi, Varkaus
 Lotta Svärd -patsas, 2001, Tuomaanpuisto, Turku

 Kuvia julkisista teoksista 

 Lähteet 
 Kansallisen Tieteen ja Taiteen Puolesta, Kalevalaseura 1911-2011, Kristiina Kalleinen
 http://www3.jkl.fi/taidemuseo/veistokset 
 Arpad Sailo, Nina sekä Alpo Sailon nuorin poika
 Sydämessä Kalevalainen Kansa, Marjut Kivelä, 
 Monumentum, Muistomerkkien aatteita ja aikaa, Liisa Lindgren, 

Viitteet

Luokka:Suomalaiset kuvanveistäjät
Luokka:Vuonna 1906 syntyneet
Luokka:Vuonna 1998 kuolleet