Stroganov

pienoiskuva|Suvun kantaisä Anikei Fjodorovitš Stroganov 
pienoiskuva|Paroni Aleksandr Grigorjevitš Stroganov (1698-1754).
Stroganov () (Stroganoff) oli merkittävä venäläinen kauppias-, teollisuus- ja virkamiessuku 1400–1900 luvuilla. Suku kehittyi alun perin Arkangelin alueella asuneista, pomoreiksi itseään kutsuvista venäläisistä talonpojista. 

Suvulla oli tärkeä rooli muun muassa Moskovan Venäjän ulkomaankaupassa 1500-luvulla ja merkittävä vaikutus Siperian valloituksessa 1500-luvun lopulla ja 1600-luvulla. Stroganov ruokalaji on nimetty suvun mukaan. Stroganovit oli yksi Venäjän rikkaimpia sukuja 1500–1900-luvuilla. 

 Tunnettuja suvun jäseniä 
 Anikei Fjodorovitš Stroganov () (Novgorod 4. marraskuuta 1488 – 2. syyskuuta 1570 Solvytšegodsk), aloitti noin vuonna 1515 laajamittaisen ruokasuolan tuotannon Solvytšegodskissa, ja osti vähitellen alueen pienempien suolantuottajien maita pois. Sai tsaari Iivana Julmalta valtiollisen tarkastajan luvan brittien Arkangelin seutujen kautta Moskovaan suuntautuvalle kaupan valvomiseen.
 Sergei Grigorjevitš Stroganov (1707–1756), paroni, rakennutti Stroganovin palatsin Pietariin. Palatsin viimeisteli vuoteen 1760 mennessä hänen poikansa kreivi Aleksandr Sergejevitš Stroganov (1733–1811), senaattori, taiteenkerääjä, Keisarillisen Taideakatemian puheenjohtaja ja Venäjän keisarillisen tiedeakatemian jäsen sekä Keisarillisen lainakirjaston johtaja.

 Suvun rakennuttamia rakennuksia 

 Lähteet 

Aiheesta muualla

Sukupuu 

Luokka: Venäjän historia
Luokka:Venäjän aateli
Luokka:Yrityssuvut