Maatalouden historia

Maatalouden historia kattaa maatalouden kehityksen maanviljelyn synnystä nykyaikaan. Maanviljely sai alkunsa useassa paikassa eri puolilla maapalloa toisistaan riippumatta. Eräs näistä oli muinainen Lähi-itä. Tämän ohella maanviljely kehittyi samaan aikaan myös Kiinassa, Väli-Amerikassa, Etelä-Amerikassa, Pohjois-Amerikan itäisissä osissa ja Uudessa-Guineassa. Maatalousyhteiskunta levisi ympäri maailmaa. Teollisen vallankumouksen jälkeen alkoi kehitys kohti teollisuusyhteiskuntaa. Maatalous on joutunut väestönkasvun seurauksena tehostumaan ja laajenemaan valtavasti. Tehostumisesta uusin tekniikoin kutsutaan vihreäksi vallankumoukseksi.

 Maatalouden varhaiset vaiheet 
pienoiskuva|Maataloutta kuvattuna hautakammiossa muinaisessa Egyptissä.

Maanviljely kehittyi ítsenäisesti kolmella eri seudulla, joista se levittäytyi ympäri planeettaa. Ensimmäinen seutu oli Lähi-Idän alue, jossa sijaitsevat nykyisin Israel, Palestiina, Jordania, Syyria, Turkki ja Iran). Siellä alettiin viljellä noin 10 000 vuotta sitten vehnää, ohraa, linssejä ja herneitä sekä kasvattaa nautoja, lampaita ja vuohia. Kiinassa alettiin viljellä 7000 vuotta sitten riisiä, soijapapuja, ja jamssia sekä kasvattaa sikoja. Väli-Amerikassa alettiin viljellä myöhemmin maissia ja papua sekä kasvattaa laamoja ja marsuja. Nykyään arvellaan, että samantapaiset ravinnon tuotantoon johtaneet prosessit ovat olleet käynnissä itsenäisesti myös Kaakkois-AasiassaSiiriäinen 2002, s. 19..

Maanviljelyn kehitys sai yleensä alkunsa viljelemällä viljaa, jota oli kerätty aiemmin satunnaisesti luonnosta. Viljaa seurasivat juurekset ja kotieläinten pito, joita käytettiin sekä viljelytöihin että ravinnoksi.

Lähi-idän ylängöillä ohra- ja vehnäheinät osoittautuivat helposti suojattavaksi kasveiksi ja kun tiettyjä lajeja suosittiin, ne yleistyivät vähitellen ja sitten sopeutuivat biologisesti ihmisen haluamalla tavalla.Siiriäinen 2002, s. 17. Samantapainen kehitys tapahtui hyödyllisten eläinlajien kanssa: lammas ja vuohi kotiutettiin ensimmäiseksi, sitten sika ja nauta.Siiriäinen 2002, s. 17–18. Nämä prosessit tapahtuivat Lähi-idässä ja Turkissa noin vuosina 9000–7000 eaa.Siiriäinen 2002, s. 18. On esitetty, että nauta olisi otettu Pohjois-Afrikassa kotieläimeksi ilman Lähi-idästä saatua esimerkkiä ja tämä keksintö on ajoitettu keramiikkalöytöjen perusteella suunnilleen samaan aikaan kuin Lähi-idässä.

Kaukoidässä tapahtui viimeistään 5000 eaa. paikallisten kasvilajien, kuten riisin ja hirssin domestikaatio sekä eläinlajien osalta kesytettiin sika, nauta ja vesipuhveli. Amerikassa ensimmäisinä maatalouteen siirtyivät maissia ja papua viljelevät Keski-Amerikan intiaaniheimot noin vuonna 5000 eaa., mutta mm. kotieläinten pitäminen alkoi vasta tuhatkunta vuotta myöhemmin.

Eurooppaan maanviljely ja karjanhoito alkoivat levitä Lähi-idästä kahta reittiä: Välimeren rannikkoa pitkin 4500–5000 eaa. ja Balkanin kautta Tonavan varsia pitkin Ukrainaan ja Reinin laaksoon päin, Länsi-Eurooppaan ehdittiin viimeistään 4000 eaa.

Karjan lannalla on ollut alusta alkaen tärkeä rooli viljelymaiden lannoituksessa.

 Varhaiset viljelykasvit 
Viikuna on kaikkein vanhin viljelykasvi. Jordaniasta on löydetty arkeologisilta kaivauksilta todisteita, että niitä olisi viljelty ihmisravinnoksi 11 400 vuotta sitten eli tuhat vuotta aikaisemmin kuin esimerkiksi hirssiä, vehnää tai hernekasveja. Usein kaivauksilta löytyneitä kasveja on vaikeaa yhdistää maanviljelyn kehitykseen, mutta viikunoiden tapauksessa se on helpompaa: tietyt yleisesti syötäväksi kasvatetut viikunat eivät pysty lisääntymään ilman ihmisen apua ja siten voidaan olla arkeologisesti lähes varmoja, että niitä on kasvatettu tarkoituksella. 

Varhaisimpia Lähi-idässä viljeltyjä viljakasveja ovat olleet emmervehnä, yksijyvävehnä ja ohra.

Uusi-Guinea oli todennäköisesti ensimmäinen banaanin viljelypaikka. Siellä aloitettiin banaanien lisäksi myös taro-juurikkaiden viljely noin 10 220 – 9 910 vuotta sitten.

 Seuraukset ihmiskunnalle 
Maanviljely lisäsi ihmiskunnan käytettävissä olevan ravinnon määrää auttaen sitä kasvamaan ja levittäytymään entistä laajemmille alueille. Kun väestö oli kasvanut tiettyyn pisteeseen asti, oli kuitenkin siirryttävä yhä kasvipainotteisempaan ravintoon, koska siten kyettiin tuottamaan monin paikoin noin kymmenkertainen määrä kaloreita. Ihmiskunnan ravinto alkoi tämän vuoksi pitää sisällään yhä enemmän tärkkelysmuotoista hiilihydraattia ja yhtä vähemmän proteiinia ja rasvaa. Ihmiskunta alkoi kärsiä samalla proteiinin ja monien vitamiinien puutteesta.

 Maatalouden tehostuminen ja koneellistuminen uudella ajalla 
Maatalouden kumous aiheutti vuosien 1690 ja 1800 välillä ennennäkemättömän maatalouden tuotannon kasvun Englannissa, kun sekä maanviljelyn että muun maataloustyön tuottavuus kasvoi.Kivikirveestä tietotekniikkaan, Heikkonen, Esko Maatalouden tuotantotekniikan kehitys keskiajalta 1800-luvun puoliväliin sivu 182 Nopean muutoksen taustalla olivat 1600-luvulla alkanut kehitys, jonka juuret olivat Flanderissa. Alankomaat olivat maatalouden mallimaa 1600-luvulla, mutta sodilta säästyneessä Englannissa taloudellinen toimeliaisuus näkyi jo 1600-luvun lopulla maatalouden tehostumisena, mitä voidaan sanoa maatalouden vallankumoukseksi, vaikka kehitystä jarrutti vuosien 1650-1750 välillä alhaisena pysynyt viljan hinta. 1700-luvulla maatalouden arvostus nousi. Fysiokraatit korostivat maatalouden asemaa todellisena tuotantona. Tämä propaganda sai sivistyneistön kiinnostumaan maataloudesta ja sen harrastamisesta tuli heidän huvitus. 

pienoiskuva|Niittokoneita museossa
Jethro Tullin (1674–1741) mukaan multa oli kasvien ravinnon lähde ja hänen kehittämänsä rivikylvökoneen tarkoitus oli säästää multaa. Kylvökoneesta tuli tärkeä kehitykselle, vaikka ei ihan Tullin perusteiden mukaan. Valurautainen kääntöaura, jonka kehitti James Small 1770, oli tärkeä askel satojen parantamiseen. Aiemmin kaksivuoroviljelyssä toinen pelto oli ollut kesantona, mutta nyt kesantoalalla alettiin viljellä papuja, herneitä ja sinimailasta ja teollisuuden tarvitsemia kasveja kuten pellavaa, hamppua ja humalaa. Samalla karjan rehun määrä kasvoi, ja karja taas tuotti enemmän lantaa lannoitteeksi. Toimivan puimakoneen rakensi Andrew Meikle 1786 ja niittokoneen Patrick Bell 1826. Väestönkasvun ja rehun kasvattamisen lisääntyessä viljanhinta nousi 1700-luvun lopulla yli työläisten maksukyvyn. Tällöin aikaisemmin vain rehuksi kelvanneen perunan viljely lisääntyi nopeasti. Englannissa maatalouden koneellistaminen oli osa teollista vallankumousta ja muu Eurooppa tuli jäljessä. Saksalainen Justus von Liebig selitti 1840-luvulla kirjassaan kasvien fysiologian, ja tämä johti nopeasti keinolannoitetehtaan rakentamiseen 1847 Englantiin.Kivikirveestä tietotekniikkaan sivut 186–187 Maatalouden uudet koneet olivat suurtilojen käytössä, ja pientilat jatkoivat pääosin vanhoilla menetelmillä. Koneellistaminen tuli myös vaatimaan tilakoon kasvattamista. 

pienoiskuva|Pyörillä olevia moottoreita ja lokomobiili, joita on käytetty esimerkiksi puimakoneiden voimanlähteenä

Maatalouden voimakas koneellistuminen alkoi 1800-luvulla Yhdysvalloissa, jossa vallitsi pula työvoimasta.Kivikirveestä tietotekniikkaan sivut 187–189 Siellä esiteltiin 1819 valurautainen aura, jonka osat oli standardisoitu ja varaosia oli siten saatavissa. Niitä valmistettiin 1850-luvulla John Deeren tehtaissa 15 000 kappaletta vuodessa. Viljan maailmankauppa laajeni 1800-luvun lopulla junien ja höyrylaivojen ansiosta.Kivikirveestä tietotekniikkaan, Esko Heikkonen: Maatalouden koneellistuminen 1850-luvulta nykypäiviin, s. 239–245. Yhdysvalloissa pystyttiin ennen lannoitteitakin tuottamaan viljaa niin halvalla, että entuudestaan omavarainen Eurooppa joutui painottamaan enemmän lihan tuotantoa. Lyhteiden tekeminen oli käsityötä kunnes Cyrus McCormick 1870 teki koneen, joka leikkasi viljan ja sitoi sen rautalangoilla lyhteiksi. 1890-luvulla Kaliforniassa ilmestyivät hevosvetoiset leikkuupuimurit, joita saattoi vetää 24–36 hevosta. 1860-luvulla yhdysvaltalaiset maatalouskoneet olivat ylivoimaisia Euroopankin markkinoilla. Kuljetusvälineiden kehityksen ja maatalouden koneellistumisen vuoksi hevosten määrä alkoi Englannissa ja Ranskassa vähetä 1900-luvun alkupuolella. Ensimmäinen polttomoottorilla toimiva traktori nähtiin pellolla 1904, ja Winnipegissä 1908 ollut näytöstilaisuus sai monet vakuuttuneeksi traktorin tulevaisuudesta. Traktori oli yleinen Yhdysvalloissa jo ensimmäisen maailmansodan aikana, mutta Euroopassa laajempi käyttö alkoi 1930-luvulla. Polttomoottoritoimisen itseliikuvan leikkuupuimurin esitteli Holt Caterpillar company vuonna 1911.Chaline, sivu 114–117 Koneellistuminen laajeni myös voin valmistukseen. Wilhelm Lefeldt teki Saksassa ensimmäisen separaattorin 1876, ja ruotsalainen Gustaf de Laval teki siitä hyvin toimivan version 1879.

Kasvien ja karjan jalostus sai teoreettisen taustan Charles Darwinin ja Gregor Mendelin töistä. Keinosiemennys oli kehitetty Venajällä 1910-luvulla, ja se levisi Eurooppaan 1930-luvulla.Kivikirveestä tietotekniikkaan, Esko Heikkonen: Maatalouden koneellistuminen 1850-luvulta nykypäiviin, s. 246–250. Siemennesteen pakastaminen kehitettiin 1949. Jalostuksella saatiin maatalouden tuotanto kasvamaan. Ennen keinolannoitteita peltoja oli lannoitettu navetan tuotolla, Perun guanolla tai Chilen salpietarilla. Nämä kuitenkin alkoivat ehtyä 1800-luvun lopulla. 1900-luvun alussa onnistuttiin eristämään ilmakehästä typpeä, joka on lisännyt todella paljon elintarvikkeiden tuotantoa. Sen käyttö lannoitteena on kasvanut nopeasti, vuonna 1938 2,5 miljoonaa tonnia ja vuonna 1970 jo 30 miljoonaa tonnia. 1960-luvulla alkanut vihreä vallankumous vei 1700-luvulta asti tapahtuneen maatalouden kehityksen tulokset käytäntöön kehitysmaissa. Ilman elintarvikkeiden tuotannon kasvua ei ihmiskunnan koko olisi voinut kasvaa nykyiselle tasolle. Thomas Malthusin ennusteet elintarviketuotannon ja väestönkasvun ristiriidasta jäi toteutumatta. 

 Vilja 
Ajan myötä viljan käsittely koki uudistuksia. Sen käsittely tehostui ja koneellistui moneen kertaan. Maatalousalalla Viskuri oli ensimmäinen innovaatio ja siitä tuli erittäin yleinen kone maatiloilla. Seuraava kehitysaskel koettiin 1920-luvulla, kun Viskuria alkoivat vaiheittain korvata viljanlajittelijat ja toisen maailmansodan aikana puimakone alkoi tehdä riittävän puhdasta jälkeä ilman viskuutakin.

Uusien menetelmien tehokkuus ilmenee seuraavalla vertailulla
+Päivätyönä 1000 viljakilon korjuuseen, kuivaukseen ja puintiin käytetty aika (päivätyö á 10 h)Sirpillä ja varstalla28Varstalla ja viikatteella9Elonleikkuukoneella ja puimakoneella5-9Itsesitovalla leikkuukoneella ja puimakoneella1,3-1,6Hinattavalla säkkipuimurillan. 0,25Itsekulkevalla säiliöpuimurilla0,1

 Katso myös 
 Hedelmällinen puolikuu
 Domestikaatio
 Maatalouden kollektivisointi
 Tekniikan historia

 Lähteet 
 Ari Siiriäinen: Esihistoria. Teoksessa Maailmanhistorian pikkujättiläinen, WSOY 2002.



 Viitteet 

 Kirjallisuutta 


 Aiheesta muualla 

 BBC: Agricultural Revolution in England 1500–1850 
 NY Times: Tracking the Ancestry of Corn Back 9,000 Years 
 Scientific American: Agriculture's Sustainable Future: Breeding Better Crops 
 Early Agricultural Remnants and Technical Heritage  
 Tracing the Evolution of Organic/Sustainable Agriculture  
 UK Countryside History  

 Earliest Agriculture in the New World 
 Inkan Agriculture 
 The making of an agricultural classic: farmers of forty centuries or permanent agriculture in China, Korea and Japan, 1911-2011 
 Encyclopaedia Britannica: Origins of agriculture 

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit