Kuusamaviuhkanen

Kuusamaviuhkanen (Pterotopteryx dodecadactyla) on pieni, viuhkaperhosiin kuuluva perhoslaji. Suomen lajiston kansallisessa uhanalaisarvioinnissa se on luokiteltu vaarantuneeksi (VU).Rassi, P., Hyvärinen, E., Juslén, A. & Mannerkoski, I. (toim.). Suomen lajien uhanalaisuus – Punainen kirja 2010. Ympäristöministeriö & Suomen ympäristökeskus, Helsinki.

 Koko ja ulkonäkö 
Heimon muiden lajien tapaan siivet ovat jakautuneet sulkamaisiksi liuskoiksi, joita kuusamaviuhkasella on kaksitoista. Etusiivet ovat kellanruskeat, ja niissä on kaksi harmaata poikkijuovaa, joilla on ohuet valkoiset reunat. Etummaisen siipiliuskan etureunassa, harmaiden vöiden välissä, on pieni musta täplä ja kolmannessa liuskassa harmaat vyöt yhtyvät. Etusiipien poikkivyökuvio jatkuu selvästi erottuvana myös takasiivissä. Siipiväli on 11–14 mm.http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/p/pterotopteryx_dodecadactyla.htmlhttp://www.jkt.1g.fi/Sulkaperhoset/01_PTEdodec.htm 

 Levinneisyys ja lentoaika 
Kuusamaviuhkasta tavataan paitsi suurimmassa osassa Etelä- ja Keski-Eurooppaa, myös trooppisessa Afrikassa.http://www.smmi.hu/termtud/ns/ns17/257-272fazekas2.pdf Suomessa laji on eteläinen ja harvinainen. Sen levinneisyys rajoittuu Varsinais-Suomen ja läntisen Uudenmaan rannikolle, saaristoon sekä Ahvenanmaalle. Perhoset lentävät yhtenä sukupolvena elokuussa.http://www.insects.fi/Lepidoptera/Alucitidae/Pterotopteryx/dodecadactyla/Pterotopteryx%20dodecadactyla.htm

 Elinympäristö ja elintavat 
Kuusamaviuhkanen on erilaisten tammimetsien ja metsänreunojen laji, jonka elintavat tunnetaan huonosti. Toukka elää ravintokasvin oksien sisällä. Oksassa on nähtävissä toukan sisäänmenoaukko ja paksuuntuma toukan kohdalla. Koteloituminen tapahtuu kotelokopan sisälle maahan.

 Ravintokasvi 
Toukka elää lehtokuusamalla (Lonicera xylosteum) sekä tuoksuköynnöskuusamalla (Lonicera caprifolium).

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 
 Bestimmungshilfe des Lepiforums 
 Norske rødliste: leddvedfingermøll  

Luokka:Viuhkaperhosmaiset