Napakellohärkki

Napakellohärkki eli napahärkki (Cerastium nigrescens var. laxum, syn. C. edmondstonii)Lutukka 21/2005, s. 46. on kohokkikasveihin kuuluva, pienikokoinen pohjoinen kasvi. Se luokitellaan nykyisin kellohärkin muunnokseksi.Kurtto, A., Lampinen, R., Piirainen, M. & Uotila, P. 2019: Checklist of the vascular plants of Finland. Suomen putkilokasvien luettelo. — Norrlinia 34: 1–206. (s. 83.)

 Ulkonäkö ja koko 
Monivuotinen napakellohärkki kasvaa 5–10 senttimetriä korkeaksi ja muodostaa tiheitä, pieniä tuppaita. Varsi ja lehdet ovat pitkäkarvaisia. Lehdet ovat soikeita ja pituudeltaan 6–16 mm. Kukinto on kaksihaarainen viuhko. Kukkien tukilehdet ovat enintään kapealti kalvolaitaisia. Valkoisia kukkia on yksi tai kaksi kappaletta. Kukan verhiö ja teriö ovat molemmat viisilehtisiä. Verhiö on tyvestä liereä, verholehdet ovat tavallisesti tylppiä. Teriö on noin 1,5–2 kertaa verhiön pituinen, valkoiset terälehdet ovat kärjestään matalasti kaksihalkoisia. Emin vartaloita on viisi kappaletta. Tunturihärkki kukkii Suomessa heinä-elokuussa. Hedelmä on pitkähkö, 10-liuskainen kota. Siemenet ovat kooltaan 1,2–1,7 mm, ja niiden pinnassa olevat nystermät ovat useimmiten leveyttään matalampia.Retkeilykasvio 1998, s. 109–110.Suuri Pohjolan kasvio 2005, s. 136.

Napakellohärkki voi risteytyä tunturihärkin (C. alpinum) kanssa, jota se myös ulkonäöltään läheisesti muistuttaa.

 Levinneisyys 
Napakellohärkkiä tavataan Euroopassa Färsaarilla, Islannissa sekä Norjan, Ruotsin ja Suomen korkeimmilla vuoristo- ja tunturialueilla.Marhold, K. (2011): Caryophyllaceae. – In: Euro+Med Plantbase – the information resource for Euro-Mediterranean plant diversity: Cerastium nigrescens Den virtuella floran: Snöarv (myös levinneisyyskartat)  Viitattu 22.4.2012. Suomessa napahärkkiä tavataan ainoastaan Enontekiöllä Käsivarren suurtuntureilla.Retkeilykasvio 1998, s. 110.

 Elinympäristö 
Napakellohärkki kasvaa hiesuisilla ja soraisilla lumenviipymäpaikoilla, sulavesipurojen reunoilla, jyrkänteillä, vuotomailla ja jokisärkillä. Suomessa sitä kasvaa lähinnä keskipaljakan korkeudella.

 Lähteet  
 Hämet-Ahti, Leena, Kurtto & Arto, Lampinen, Raino & Piirainen, Mikko & Suominen, Juha & Ulvinen, Tauno & Uotila, Pertti & Väre, Henry. Lisäyksiä ja korjauksia Retkeilykasvion neljänteen painokseen. Lutukka 21/2005, s. 41–85.
 Retkeilykasvio. Toim. Hämet-Ahti, Leena & Suominen, Juha & Ulvinen, Tauno & Uotila, Pertti. Luonnontieteellinen keskusmuseo, Kasvimuseo, Helsinki 1998.
 Suuri Pohjolan kasvio. Toim. Mossberg, Bo & Stenberg, Lennart. Kustannusosakeyhtiö Tammi, Helsinki 2005 (2003).

 Viitteet 

 Aiheesta muualla 
 Kasviatlas 2022: Napakellohärkin (Cerastium nigrescens var. laxum) levinneisyys Suomessa.
 Suomen Lajitietokeskus: Napakellohärkki – Cerastium nigrescens var. laxum

Luokka:Härkit