Luettelo Neuvostoliiton ja Yhdysvaltain välisistä huippukokouksista

Neuvostoliiton ja Yhdysvaltain välisiä huippukokouksia pidettiin vuosina 1943–1991 toisen maailmansodan ja kylmän sodan aikana. Huippukokouksissa pyrittiin edistämään aseidenriisuntaa sekä liennytystä. 1980-luvun lopussa kylmä sota päättyi, mikä merkitsi suurvaltojen välisen kilpailun päättymistä. Toisen maailmansodan aikana pääpaino huippukokouksissa oli Saksaan ja akselivaltoihin kohdistuneessa politiikassa. Sodan aikana huippukokouksissa päätettiin niin Normandian maihinnoususta kuin Saksan jaosta.

 Toinen maailmansota 

 Teheranin konferenssi

 Päivämäärä KaupunkiValtio Yhdysvaltain presidentti NKP:n pääsihteeri tai  ministerineuvoston puheenjohtaja 28. marraskuuta – 1. joulukuuta 1943Teheran  Franklin D. Roosevelt Joseph StalinPidettiin Neuvostoliiton Teheranin suurlähetystössä. Paikalla myös Ison-Britannian pääministeri Winston Churchill. Päättyi siihen, että länsiliittolaiset sitoutuivat avaamaan toisen rintaman natsi-Saksaa vastaan ​​suunnitellun amfibio-hyökkäyksen kautta Normandiaan. He suostuivat myös antamaan täyden tuen Jugoslavian partisaaneille tšetnikkeissä. Vastineeksi Neuvostoliitto suostui tukemaan Yhdistyneiden Kansakuntien perustamista sodan jälkeen ja lopulta osallistumaan liittoutuneiden kampanjaan Japania vastaan. He sopivat myös Saksan jakamisesta miehitysvyöhykkeisiin ja Iranin tunnustamisesta itsenäiseksi valtioksi sodan jälkeen.
Lähde:Tianen (1987): s. 600

 Jaltan konferenssi 

 Päivämäärä KaupunkiValtio Yhdysvaltain presidentti NKP:n pääsihteeri tai  ministerineuvoston puheenjohtaja 4. helmikuuta – 11. helmikuuta 1945  Jalta Franklin D. Roosevelt Joseph StalinJärjestettiin Livadian palatsissa. Paikalla myös Ison-Britannian pääministeri Winston Churchill. Yhdysvaltain presidentin ensimmäinen vierailu Neuvostoliittoon. Tuotti julistuksen, jossa vaadittiin demokraattisten instituutioiden muodostamista Euroopassa sodan jälkeen ja samalla Saksan ja Berliinin jakaminen Amerikan, Ison-Britannian, Ranskan ja Neuvostoliiton miehitysalueisiin. Määräsi hyvitykset, denatsifioinnin ja demilitarisoinnin sodanjälkeiselle Saksalle. Saavutti lännen tunnustuksen Puolan Neuvostoliiton nukkehallitukselle. Saatiin Neuvostoliiton sitoumus liittyä Yhdistyneisiin Kansakuntiin vastineeksi kaikkien 16 sosialistisen neuvostotasavallan jäsenyydestä. Valtuutetut oikeudenkäynnit natsien sotarikollisille sodan jälkeen.

Lähde:Tiainen (1987): s. 633

 Potsdamin konferenssi 

 Päivämäärä KaupunkiValtio Yhdysvaltain presidentti NKP:n pääsihteeri tai  ministerineuvoston puheenjohtaja 17. heinäkuuta – 2. elokuuta 1945  PotsdamHarry S. Truman Joseph StalinJärjestettiin Cecilienhofin palatsissa. Paikalla olivat myös Yhdistyneen kuningaskunnan pääministerit Winston Churchill ja Clement Attlee. Muutoksen aiheutti työväenpuolueen voitto vuoden 1945 parlamenttivaaleissa. Suunniteltu sodanjälkeiseen järjestykseen ja rauhansopimusten ehtoihin toisen maailmansodan jälkeen. Valtuutti natsipoliittisten instituutioiden ja lakien täydellisen kumoamisen Saksassa, aloitti demokratisointiuudistukset ja suunnitteli teollisuuden purkamista. Aseta Oder-Neisse-linjan Puolan ja Saksan länsirajaksi. Sallittiin etnisten saksalaisten karkottaminen Itä-Euroopasta. Loi olosuhteet, jotka mahdollistivat Neuvostoliiton perustamisen satelliittivaltioita Itä-Eurooppaan sodan jälkeen.
Lähde:Tianen (1987): s. 646

 Kylmä sota (1955–1991) 

 Geneven huippukokous 1955 

 Päivämäärä KaupunkiValtio Yhdysvaltain presidentti NKP:n pääsihteeri tai  ministerineuvoston puheenjohtaja18. heinäkuuta – 23. heinäkuuta, 1955 Geneve Dwight D. Eisenhower Nikita Hruštšov ja Nikolai BulganinPaikalla myös Iso-Britannian pääministeri Anthony Eden ja Ranskan pääministeri Edgar Faure. Ensimmäinen neljän valtion konferenssi toisen maailmansodan jälkeen. Sen tarkoituksena oli vähentää nousevia kansainvälisiä jännitteitä kylmän sodan aikana, ja se sisälsi keskusteluja kauppapolitiikasta, ydinasekilpailusta ja aseistariisunasta. Saksan yhdistämisestä ei päästy ratkaisuun, koska länsi kieltäytyi vetämästä Länsi-Saksan Natosta.
Lähde:Tiainen (1987): s. 777

 Camp Davidin kokous 1959 
 PäivämääräKaupunki Valtio Yhdysvaltain presidentti NKP:n pääsihteeri tai  ministerineuvoston puheenjohtaja 15. syyskuuta – 27. syyskuuta 1959Washington (DC) ja Camp David   Dwight D. Eisenhower Nikita Hruštšov15. syyskuuta Neuvostoliiton pääministeri Nikita Hruštšovin 12 päivää kestänyt vierailu Yhdysvaltoihin alkoi. Hruštšov ja presidentti Dwight D. Eisenhower tapasivat toisensa kahdenkeskisissä neuvotteluissa presidentin kesäasunnolla Camp Davidissa.
Eisenhowerin ja Hruštšovin välisissä keskusteluissa teemana oli muun muassa Saksan yhdistymisen hinta. Yhteisymmärrystä ei kuitenkaan syntynyt, ja Hruštšev oli valmis kumoamaan 27. marraskuuta 1958 esittämänsä Berliinin uhkavaatimuksen sekä neuvottelemaan kaupungin kohtalosta ilman aikarajoitusta. Eisenhower suostui Neuvostoliiton usean otteeseen vaatimaan huipputapaamiseen, joka oli tarkoitus järjestää seuraavana keväänä ennen Eisenhowerin Moskovan-matkaa. 

Yhdysvalloista Hruštšov jatkoi matkaansa Kiinaan, jossa hän osallistui kansantasavallan 10-vuotisjuhlallisuuksiin Pekingissä.
Lähde:Tiainen (1987): s. 840

 Pariisin kokous 
 PäivämääräKaupunki paikka Yhdysvaltain presidentti NKP:n pääsihteeri tai  ministerineuvoston puheenjohtaja16. toukokuuta – 17. toukokuuta 1960Pariisi  Dwight D. Eisenhower Nikita HruštšovPariisin huippukokousta oli odotettu suurin toivein. Kokouksessa oli tarkoituksena käsitellä Berliinin ja ennen kaikkea Saksojen kysymystä. Huippukokous päättyi kuitenkin nolosti. Neuvostoliiton pääministeri Hruštšov ilmoitti Neuvostoliiton ilmatorjunnan ampuneen yhdysvaltalaisen U-2-tyyppisen tiedustelulentokoneen alas Neuvostoliiton alueella. Koneen lentäjä Francis Gary Powers oli Hruštšovin mukaan vangittuna.
Yhdysvaltain taholta väitettiin, että kyseessä oli yhdysvaltalainen säätiedustelulentokone, ja ilmoitti sen olevan aseistamaton siviililentokone. 

16. toukokuuta Ranskan presidentti Charles de Gaulle avasi Pariisin konferenssin. Minkäänlaista neuvotteluita ei kuitenkaan syntynyt, sillä Hruštšovin esitti Yhdysvalloille uhkavaatimuksen, jonka mukaan sen on myönnettävä, että U-2-tapaus oli aggressiivinen teko Neuvostoliittoa vastaan ja vaati lentojen lopettamista. Presidentti Eisenhower torjui Hruštšovin uhkavaatimuksen ja poistui konferenssista.
Lähde:Tiainen (1987): s. 850

 Wienin kokous 

 PäivämääräKaupunki Valtio Yhdysvaltain presidentti NKP:n pääsihteeri tai  ministerineuvoston puheenjohtaja 3. kesäkuuta – 4. kesäkuuta 1961Wien John F. Kennedy Nikita HruštšovKutsuttiin koolle epäonnistuneen Sikojenlahden hyökkäyksen ja Berliinin kriisin jälkeen. Saavutettiin sovinto Laosin sisällissodasta, mutta ei saatu aikaan lopullista ratkaisua Berliinin asemasta. Konferenssin hajoaminen vaikutti amerikkalaisten kovempaan kantaan Neuvostoliittoon.
Lähde:Tiainen (1987): s. 866Greis (1962): s. 105

Glassboron kokous

 PäivämääräKaupunki Valtio Yhdysvaltain presidentti NKP:n pääsihteeri tai  ministerineuvoston puheenjohtaja 23. kesäkuuta – 25. kesäkuuta  1967Glassboro, New Jersey   Lyndon B. Johnson Aleksei KosyginYhdysvaltain presidentti Lyndon B. Johnson ja Neuvostoliiton pääministeri Aleksei Kosygin kohtasivat Glassboron yliopistokaupungissa New Yorkin osavaltiossa 23.–25. kesäkuuta 1967. Suurvaltojen johtajien aiheena olivat Vietnamin sota ja Kuuden päivän sota sekä ydinsulkusopimus. Keskustelut käytiin ystävällisessä ja sydämellisessä ilmapiirissä. Minkäänlaisiin sopimuksiin osapuolet eivät päässeet. 
Lähde:Saarela (1968): s. 121–137

Moskovan kokous 1972

 PäivämääräKaupunki Valtio Yhdysvaltain presidentti NKP:n pääsihteeri tai  ministerineuvoston puheenjohtaja22. toukokuuta – 30. toukokuuta 1972Moskova   Richard Nixon Leonid BrežnevEnsimmäinen Yhdysvaltain valtionpäämiehen vierailu Neuvostoliittoon toisen maailmansodan jälkeen. Järjestettiin Kremlin palatsissa. ABM -sopimus, ensimmäinen strategisten aseiden rajoittamista koskeva sopimus (SALT I) ja Yhdysvaltojen ja Neuvostoliiton välikohtauksia merellä koskeva sopimus allekirjoitetaan. Sopimukset rajoittivat strategisia ydinaseita ja erityisesti ballistisia ohjuksia
Lähde:Saarela (1973): s. 104–105

Washingtonin ydinaseriisuntakokous

 PäivämääräKaupunki Valtio Yhdysvaltain presidentti NKP:n pääsihteeri tai  ministerineuvoston puheenjohtaja 18. kesäkuuta – 25. kesäkuuta 1973Washington (DC) Richard Nixon Leonid BrežnevNeuvostoliiton kommunistisen puolueen pääsihteeri Leonid Brežnevin vierailu 16. kesäkuuta Yhdysvaltoihin oli vastavierailu vuoden 1972 vierailulle, jolloin Yhdysvaltain presidentti Richard Nixon teki ensimmäisenä Yhdysvaltain presidenttinä vierailun Neuvostoliittoon.
Brežnevin ja Nixon väliset neuvottelut käytiin Washingtonissa, Yhdysvaltain presidentin kesäasunnolla Camp Davidissa ja Nixonin Kalifornian asunnolla San Clementessä. 

Nixon ja Brežnev allekirjoittivat laajakantoisen ydinsodan estämisjulistuksen. Lisäksi he antoivat periaatejulistuksen SALT-päämääristä ja niiden loppuun saattamisesta vuoteen 1974 mennessä. Lisäksi sovittiin ns. MBFR-sopimuksen eli sotajoukkojen supistamisneuvotteluiden alkamispäiväksi 30. lokakuuta 1974. Tämän sopimuksen sanottiin antaneen tietä ETYKille, koska MBFR-ajankohdan määrääminen oli ollut Nato-maille ennakkoehto turvakokouksen toisen vaiheen aloittamiselle Genevessä. 

Lisäksi neuvotteluissa keskusteltiin Neuvostoliiton juutalaisten maastamuutosta ja sen ongelmista. Brežnev teki selväksi senaatin jäsenille, että vuonna 1972 oli noin 6100 neuvostojuutalaista anonut lupaa muuttaa Israeliin. Luvista 800 evättiin. 25. kesäkuuta Brežnevin vierailu päättyi ja hän palasi Pariisin kautta Neuvostoliittoon. Pariisissa Brežnev tapasi presidentti Georges Pompidoun.
Lähde:Saarela (1974): s. 1136-127

Moskovan TTBT kokous 

 PäivämääräKaupunki Valtio Yhdysvaltain presidentti NKP:n pääsihteeri tai  ministerineuvoston puheenjohtaja28. kesäkuuta – 3. heinäkuuta 1974Moskova  Richard Nixon Leonid BrežnevYhdysvaltain presidentin Richard Nixonin viikon kestänyt valtiovierailu Neuvostoliitossa alkoi 27. kesäkuuta. Saavuttuaan Moskovaan Nixon neuvotteli kolmesta yhteistyösopimuksesta Neuvostoliiton ja Yhdysvaltain välille. 1. heinäkuuta Leonid Brežnev ja Nixon pääsivät sopimukseen molempien maiden torjuntaohjusten (ABM) ja maanalaisten ydinkokeiden rajoittamisesta sekä siitä että edelleen ponnisteltaisiin strategisten hyökkäysohjusten rajoittamiseksi. Lisäksi päästiin sopimukseen laajennetusta kauppa- ja tutkimustyöstä.
Lähde:Sevon (1974): s. 144

Vladivostokin SALT kokous

 PäivämääräKaupunki Valtio Yhdysvaltain presidentti NKP:n pääsihteeri tai  ministerineuvoston puheenjohtaja 23. marraskuuta – 24. marraskuuta 1974Vladivostok  Gerald Ford Leonid BrežnevYhdysvaltain presidentti Gerald Ford ja Neuvostoliiton kommunistipuolueen pääsihteeri Leonid Brežnev tapasivat toisensa 23.–24. marraskuuta Neuvostoliiton länsirannikolla Vladivostokissa. Tapaamisen tärkein kohta oli SALT-neuvotteluiden edistäminen. Osapuolet sopivat uusista suuntaviivoista, jotka merkitsivät 10-vuotista sopimusta ydinasevarustelujen supistamisesta. Kommunikean mukaan sopimus SALT II:sta tulisi vuonna 1975.
Lähde:Sevon (1974): s. 274

ETYK-kokous 1975
 PäivämääräKaupunki Valtio Yhdysvaltain presidentti NKP:n pääsihteeri tai  ministerineuvoston puheenjohtaja 30. heinäkuuta – 2. elokuuta 1975Helsinki  Gerald Ford Leonid BrežnevHelsingin ETYK-huippukokouksen aikana 2. heinäkuuta Neuvostoliiton kommunistipuolueen pääsihteeri Leonid Brežnev ja Yhdysvaltain presidentti Gerald Ford tapasivat toisensa Neuvostoliiton suurlähetystössä. Molemmat osapuolet tähtäsivät strategisten aseiden käytön rajoittamiseen (SALT). Sopimuksen jatkoneuvottelut olivat olleet alkuvuoden 1975 jäissä, joten osapuolten tapaaminen Helsingissä oli odotettu. Läpimurtoa ei kuitenkaan tullut pitkistä neuvotteluista huolimatta. Ford ja Brežnev kuitenkin korostivat, että neuvottelujen henki oli ystävällinen ja rakentava.
Lähde:

Wienin SALT II -kokous

 PäivämääräKaupunki Valtio Yhdysvaltain presidentti NKP:n pääsihteeri tai  ministerineuvoston puheenjohtaja 15. kesäkuuta – 18. kesäkuuta 1979Wien Jimmy Carter Leonid BrežnevYhdysvaltain presidentti Jimmy Carter ja Neuvostoliiton kommunistipuolueen pääsihteeri Leonid Brežnev saapuivat Wieniin kauan suunniteltua huippukokousta varten.
Tapaamisen kohokohta oli SALT II -sopimuksen allekirjoittaminen Hofburgin vanhassa keisarillisessa palatsissa 18. kesäkuuta. Sopimuksella pyrittiin rajoittamaan strategisten aseiden, lähinnä mannertenvälisten ohjusten kilpavarustelua. SALT II:ssa oli määrä pudottaa ydinaseiden kantolaitteiden lukumäärää 2 400:sta 2 250:een vuoteen 1981 mennessä. Neuvostoliitto oli näin ollen valmis hävittämään 270 kantolaitetta ja Yhdysvallat noin 190. Lukumäärät sisälsivät maa-, lento- ja vedenalaisissa tukikohdissa käytettäviä kantolaitteita.
Lähde:Sevon (1980): s. 153

 Geneven kokous 1985 

 Päivämäärä KaupunkiValtio Yhdysvaltain presidentti NKP:n pääsihteeri tai  ministerineuvoston puheenjohtaja 19. marraskuuta – 21. marraskuuta 1985  Geneve Ronald Reagan Mihail GorbatšovEnsimmäistä kertaa kuuteen vuoteen tapasivat Yhdysvaltain presidentti Ronald Reagan ja Neuvostoliiton kommunistipuolueen pääsihteeri Mihail Gorbatšov huippukokouksessa Genevessa 19. marraskuuta. Tapaamiset sujuivat hyvin, mutta asiakysymyksissä ei saavutettu toivottua lähentymistä. Molemmat osapuolet korostivat ydinasevarustelun vähentämistä. Gorbatšov totesi kuitenkin pitävänsä tulosten saavuttamista mahdollisena vain siinä tapauksessa, että Yhdysvallat luopuisi suunnitelmastaan avaruuden käyttämiseksi sotilaallisiin tarkoituksiin eli SDI-järjestelmästä.
Osapuolet keskustelivat myös alueellisista selkkauksista kuten Afganistanin miehityksestä sekä Keski-Amerikan ongelmista, joihin ei kuitenkaan saatu käytännön tuloksia.
Lähde:Ernrooth (1986): s. 194

Reykjavíkin kokous

 Päivämäärä KaupunkiValtio Yhdysvaltain presidentti NKP:n pääsihteeri tai  ministerineuvoston puheenjohtaja10. lokakuuta – 12. lokakuuta 1986 Reykjavík  Ronald Reagan Mihail GorbatšovYhdysvaltain presidentti Ronald Reagan ja Neuvostoliiton kommunistipuolueen pääsihteeri Mihail Gorbatšov tapasivat 11. lokakuuta Reykjavíkissä. Reykjavíkin kokouksen tarkoituksena oli neuvotella vakavasti sekä asevarustelusta että aseidenriisunnasta. Neuvostoliitto kuitenkin esitti laajan suunnitelman, jonka piti johtaa mannertenvälisten ydinaseilla varustettujen ohjusten sekä myös keskimatkan ja keskilyhyenmatkan ohjusten asteittaiseen poistamiseen. Yhdysvallat kuitenkin huomasi, että suunnitelma olisi sille ja muille Nato-maille epäedullinen, sillä se tarkoittaisi vain tavanomaisten aseiden varaan rakennettua varustelutasapainoa, mikä olisi ongelma.
Lähde:Ehnrooth (1987): s. 172

 Washingtonin INF-kokous 

 Päivämäärä KaupunkiValtio Yhdysvaltain presidentti NKP:n pääsihteeri tai  ministerineuvoston puheenjohtaja7. joulukuuta – 10. joulukuuta 1987  Washington (DC) Ronald Reagan Mihail GorbatšovNeuvostoliiton kommunistisen puolueen pääsihteeri Mihail Gorbatšovin ja Yhdysvaltain presidentti Ronald Reaganin välinen huippukokous Washingtonissa oli historiallinen. Kokouksen kohokohta oli kaikkien ydinkärjillä varustettujen keskimatkanohjusten poistamissopimus eli INF-sopimus. Tämä tarkoitti sitä, että Yhdysvallat tuhosi seuraavan kolmen vuoden aikana 396 Pershing-2-risteilyohjusta, ja 72:ta vanhaa Saksan liittotasavaltaan sijoitettua Pershing 1 A -ohjusta ei korvattu uusilla. Neuvostoliitto sitoutui tuhoamaan 683 ohjusta. Sopimus oli ensimmäinen, jossa molemmat suurvallat sitoutuivat tuhoamaan jo olemassa olevia aseita. Strategisten mannertenvälisten ohjusten vähentämisessä ei saatu sopimusta aikaan.
Alueellisista konflikteista kuten Keski-Amerikan contrien rahoittamisesta tai Afganistanin vetäytymisestä ei saatu tuloksia.
Lähde:Ehnrooth (1988): s. 204

Moskovan kokous 

 Päivämäärä KaupunkiValtio Yhdysvaltain presidentti NKP:n pääsihteeri tai  ministerineuvoston puheenjohtaja 29. toukokuuta – 1. kesäkuuta 1988 MoskovaRonald Reagan Mihail GorbatšovYhdysvaltain presidentti Ronald Reagan ja Neuvostoliiton kommunistipuolueen pääsihteeri Mihail Gorbatšov tapasivat huippukokouksessa Moskovassa 29. toukokuuta. Yhdysvaltain senaatti oli ratifioinut joulukuussa 1987 allekirjoitetun keskimatkanohjusten poistamista koskevan INF-sopimuksen. Sopimus astui voimaan heti huippukokouksen aikana. Suurvallat pääsivät periaatepäätökseen mannertenvälisiä ydinkärjillä varustettuja ohjuksia koskevien neuvottelujen jatkamisesta. Lisäksi risteilyohjusten laskennasta sekä lentokoneiden kantamista risteilyohjuksista päästiin ymmärrykseen. Osapuolet eivät allekirjoittaneet mitään sopimusta. Myöskään Yhdysvaltain avaruuspuolustusjärjestelmästä SDI:stä ei päästy sopimuksiin. Suurin kysymys oli kuitenkin sotalaivoihin rakennettujen risteilyohjuksien poistaminen.
Lähde:Ehnrooth (1989): s. 92–93Sevon (1988): s. 12

YK:n yleiskokous 1988

 PäivämääräKaupunkiValtio Yhdysvaltain presidentti NKP:n pääsihteeri tai  ministerineuvoston puheenjohtaja7. joulukuuta 1988New York City  Ronald Reagan Mihail GorbatšovNeuvostoliiton kommunistisen puolueen pääsihteeri Mihail Gorbatšov arvosteli pitämässään puheessa YK:n yleiskokouksessa New Yorkissa 7. joulukuuta suurvaltojen välejä rasittaneita asenteita toteamalla, ettei suljettu yhteiskunta ollut toiminut ja ettei Neuvostoliitolla olisi yksinoikeutta totuuteen. Gorbatšov painotti aserajoituksien jatkamista ja kansainvälisen yhteistyön lisäämistä. Lisäksi Gorbatšov ilmoitti, että Neuvostoliitto alkaisi vähentää konventionaalisia sotajoukkoja 500 000 sotilaalla. Joukot vedettäisiin pois Itä-Euroopasta ja Neuvostoliiton Euroopan puoleisesta osasta ja Mongoliasta. Tähän kuuluisivst tankit, tykit, hävittäjät sekä erillisiä laitoksia ja varastoja. Lisäksi Afganistanin joukkojen vetäytymistä nopeutetaan. Näin kylmä sota lopetettiin ilman laukaustakaan. Tämä oli ensimmäinen kerta sitten vuoden 1960, jolloin Neuvostoliiton kommunistipuolueen pääsihteeri esiintyi YK:n yleiskokouksessa, edellinen oli Nikita Hruštšov.
Lähde:Sevon (1988): s. 293

Maltan kokous

 Päivämäärä KaupunkiValtio Yhdysvaltain presidentti NKP:n pääsihteeri tai  ministerineuvoston puheenjohtaja 
 2. joulukuuta –  3. joulukuuta 1989 Valletta George H. W. Bush Mihail GorbatšovYhdysvaltain presidentti George H. W. Bush ja Neuvostoliiton kommunistipuolueen pääsihteeri Mihail Gorbatšov tapasivat toisensa 2. joulukuuta Maltalla. Ensimmäisen päivän neuvottelut käytiin neuvostoliittolaisella Slava-aluksella ja toinen päivä taas yhdysvaltalaisella Belknap-aluksella, mutta sään takia ne siirtyivät risteilijä Maksim Gorkille, joka oli ankkurissa Marsaxlokkin satamassa. Osapuolet keskustelivat strategisten aseiden supistamisen puolesta. Start-sopimuksen allekirjoittamisajankohta oli kaikkien yhteinen tavoite. Osapuolet allekirjoittivat taloudellisia sopimuksia. Neuvostoliiton jäsenyys IMF:ssä sekä Maailman pankissa oli myös tapetilla. Myös GATT-jäsenyys oli ajankohtainen. Saksojen kysymyksessä osapuolet painottivat, että asia olisi ainoastaan saksalaisten oma asia.
Lähde:Sevon (1989): s. 283

Washingtonin kokous 1990

 Päivämäärä KaupunkiValtio Yhdysvaltain presidentti NKP:n pääsihteeri tai  ministerineuvoston puheenjohtaja30. toukokuuta – 3. kesäkuuta 1990 Washington D.C. George H. W. Bush Mihail GorbatšovYhdysvaltain presidentti George H. W. Bush ja Neuvostoliiton presidentti Mihail Gorbatšov tapasivat toisensa Washingtonissa 3. kesäkuuta. Osapuolet neuvottelivat Start-sopimuksen allekirjoittamisesta, jolla pyritään vähentämään strategisia ydinohjuksia 30 prosentilla. Maiden hallussa olevista kemiallisista aseista päätettiin hävittää yli puolet. 
Hävittäminen aloitettaisiin vuonna 1992 ja puolet aseista olisi tuhottu vuoteen 1999 mennessä. Maiden välinen kauppasopimus allekirjoitettiin. Gorbatšov keskusteli yhdysvaltalaisten yritysten johtajien kanssa mahdollisuuksista päästä auttamaan Neuvostoliiton ongelmissa olevaa taloutta. Presidentit keskustelivat myös Saksojen yhdistymisestä ja Euroopan turvallisuudesta.
Lähde:Secon (1990): s. 124

Helsingin kokous 1990

 Päivämäärä KaupunkiValtio Yhdysvaltain presidentti NKP:n pääsihteeri tai  ministerineuvoston puheenjohtaja 9. syyskuuta 1990 Helsinki  George H. W. Bush Mihail GorbatšovYhdysvaltain presidentti George H. W. Bush ja Neuvostoliiton presidentti Mihail Gorbatšov tapasivat toisensa Helsingissä 9. syyskuuta järjestetyssä pikahuippukokouksessa. Kokouksen aiheena oli ensisijaisesti Irakin toimeksi panema Kuwaitin miehitys. Osapuolet pääsivät heti alussa yhteisymmärrykseen siitä, että Irakin on vedettävä joukkonsa pois Kuwaitista ja vapautettava kaikki siellä olevat panttivangit. Neuvostoliiton Irakiin lähettämän
parinsadan sotilasneuvonantajan sovittiin vetäytyvän määräaikaan mennessä. Yhteisymmärrystä Kuwaitin miehityksen lopettamisesta ei saatu, sillä Yhdysvallat oli sotilaallisen iskun kannalla kun taas Neuvostoliitto kannatti pakotepolitiikkaa.
Lähde:Sevon (1990): 219

ETYK-kokous 1990

 Päivämäärä KaupunkiValtio Yhdysvaltain presidentti NKP:n pääsihteeri tai  ministerineuvoston puheenjohtaja 19. marraskuuta 1990 Pariisi  George H. W. Bush Mihail Gorbatšov22 Nato-maan ja Varsovan liiton maan päämiehet allekirjoittivat laajan aseidenriisuntasopimuksen Pariisin ETYK-huippukokouksessa 19. marraskuuta.
16 Naton ja kuusi Varsovan liiton maata vakuuttivat, etteivät ole enää vihollisia, vaan luovat nyt uuden kumppanuuden ja keskinäisen yhteistyön. Juhlallisessa allekirjoitustilaisuudessa liitot sopivat, ettei aseita enää käytetä muuhun kuin lailliseen puolustukseen ja vain YK:n sääntöjen mukaisesti.

TAE-sopimus eli CFE (Conventional Armed Forces in Europe) sisälsi Euroopassa olevien tavanomaisten aseiden huomattavan vähentämisen. TAE-sopimus rajoitti aseet molemmin puolin 20 000 panssarivaunuun, 30 000 panssaroituun miehistönkuljetusvaunuun, 20 000 tykkiin, 6 800 hävittäjään ja 2 000 rynnäkköhelikopteriin. Sopimuksen mukaan noin neljännes miljoonaa asetta tuhotaan tai muutetaan rauhanomaiseen käyttöön vuoteen 1994 mennessä. TAE-sopimus koski varustelua Atlantin rannikolta Ural-vuoristolle. Neuvostoliitto siirsi joukkoja Ural-vuoriston toiselle puolelle, joka on sopimuksen ulkopuolella. Yhdysvaltain joukot Euroopasta siirrettiin Persianlahdelle. 

Lisäksi Pariisissa allekirjoitettiin peruskirja, jossa määriteltiin länsimaisen yhteiskuntajärjestelmän malli koko Euroopalle.
Lähde:Hybinette (1990): s. 271

 Lontoon G7 kokous 
 Päivämäärä KaupunkiValtio Yhdysvaltain presidentti NKP:n pääsihteeri tai  ministerineuvoston puheenjohtaja 17. heinäkuuta 1991 Lontoo  George H. W. Bush Mihail GorbatšovSeitsemän johtavan läntisten teollisuusvaltioiden päämiehet kokoontuivat 15. heinäkuuta kolmipäiväiseen neuvonpitoon Lontooseen. 
Kokouksen osallistujat olivat Yhdysvaltain presidentti George H. W. Bush, Ranskan presidentti François Mitterrand, Saksan liittokansleri Helmut Kohl, Euroopan yhteisön presidentti Jacques Delors, Italian pääministeri Giulio Andreotti, Kanadan pääministeri Brian Mulroney, Japanin pääministeri Toshiki Kaifu ja Alankomaiden pääministeri Ruud Lubbers.

Neuvostoliiton presidentti Mihail Gorbatšov osallistui kokoukseen kutsuttuna. Kokouksen aiheena oli Neuvostoliiton talousongelmat. G7-maat lupasivat vauhdittaa Neuvostoliiton liitännäisjäsenyyttä IMF:ssä ja Maailman pankissa. Mihail Gorbatšov ja Yhdysvaltain presidentti Bush keskustelivat muuan muassa Start-sopimuksen allekirjoittamistapahtumista. 

G7-ryhmän kokouksessa Irakin taloudellisia pakotteita jatkettiin.
Lähde:Hybinette-Bergknut (1991): s. 168

 Moskovan START I kokous 

 Päivämäärä KaupunkiValtio Yhdysvaltain presidentti NKP:n pääsihteeri tai  ministerineuvoston puheenjohtaja 30. heinäkuuta – 31. heinäkuuta, 1991  MoskovaGeorge H. W. Bush Mihail GorbatšovYhdysvaltain presidentti George H. W. Bush ja Neuvostoliiton presidentti Mihail Gorbatšov allekirjoittivat 31. heinäkuuta Moskovan Kremlissa historiallisen aseidenriisuntasopimuksen eli START I:n. Sopimuksessa Neuvostoliiton oli tarkoitus vähentää ydinkärkiä 30 prosentilla ja Yhdysvaltain 25 prosentilla. START I oli jatkoa vuonna 1987 allekirjoitetun INF-sopimukselle. INF-sopimus koski lähinnä ydinohjusten aseistariisuntaa, jolla osapuolet tuhoaisivat omia keskimatkan ja lyhyen keskimatkan ydinohjuksiaan.
Huippukokouksessa osapuolet keskustelivat muun muassa Neuvostoliiton talousongelmista sekä Lähi-idän tilanteesta. Bush ilmoitti myös, että Yhdysvallat olisi valmis auttamaan Neuvostoliittoa taloudellisesti muun muassa tullimääräyksiä pienentämällä. Samalla Bush painotti, että Neuvostoliiton tulisi ratkaista Baltian maiden itsenäisyyskysymykset sekä lopettaa Kuuban taloudellinen ja sotilaallinen apu.  

Lisäksi Bush kävi keskusteluita Venäjän federaation presidentin Boris Jeltsinin kanssa.
Lähde:Hybinette-Bergknut (1991): s. 174

 Madridin kokous 
 Päivämäärä KaupunkiValtio Yhdysvaltain presidentti NKP:n pääsihteeri tai  ministerineuvoston puheenjohtaja 29. lokakuuta – 30. lokakuuta 1991Madrid  George H. W. Bush Mihail GorbatšovKansainvälinen rauhankonferenssi Lähi-idän ongelmista alkoi 30. lokakuuta Madridissa. Viisi päivää kestänyt konferenssi oli historiallinen, sillä ensi kertaa Israelin, arabimaiden sekä palestiinalaisten edustajat istuivat yhteiseen neuvottelupöytään.
Konferenssiin saakka oli päästy Yhdysvaltain, Neuvostoliiton, YK:n ja EY:n pitkäaikaisten neuvotteluiden jälkeen. Yhdysvaltain presidentti George H. W. Bush sekä Neuvostoliiton presidentti Mihail Gorbatšov vetosivat avauspuheessaan Israelin ja arabimaiden sovinnonhaluun. Lisäksi Bush vaati epäsuorasti Israelia suostumaan sovitteluratkaisuun aluevaatimuksissaan. 

Palestiinalaiset pitävät kokousta onnistuneena, sillä heidät oli ensimmäistä kertaa hyväksytty neuvottelukumppaniksi. Konferenssin vaikein ongelma oli Israelin ja Syyrian välinen, joka koski Golanin kukkuloiden juutalaisasutuksia.
Lähde:Hybinette-Bergknut (1991): s. 258

 Katso myös 
 Luettelo Venäjän ja Yhdysvaltain välisistä huippukokouksista vuodesta 1992

 Lähteet 

















 Viitteet 

Luokka:Kylmä sota
Luokka:Kansainvälinen politiikka
Luokka:Neuvostoliiton ja Yhdysvaltain suhteet
Luokka:Huippukokoukset