Sveitsin maantiede

Sveitsin maantiede tarkoittaa Sveitsin aluetta ja sillä esiintyviä ilmiöitä.

 Fyysinen maantiede 
Aluejako

Sveitsin pinta-ala on 41 285 neliökilometriä. Maantieteellisesti Sveitsi voidaan jakaa kolmeen osaan; Juravuoristoon, Mittellandiin sekä Alppeihin.

Metsien ja niittyjen peittämät Juravuoret laskeutuvat luoteesta jyrkästi Mittellandiin, joka ulottuu noin 50 kilometriä leveänä vyöhykkeenä Geneven­järveltä Boden­järvelle. Keskitasanko on noin 400–900 metriä korkeaa, mutta siitä kohoaa muutamia korkeita huippuja.

Vuoret
Sveitsin maisemaa hallitsevat Alpit, jotka kulkevat maan läpi. Sveitsi kattaa noin 20 prosenttia Alpeista, jotka taas käsittävät noin 60 prosenttia maan pinta-alasta. Sveitsissä sijaitsee noin 100 vuorenhuippua, jotka ovat lähes tai yli 4 000 metriä korkeita merenpinnan tasoon nähden. Korkein kohta on Dufourspitze (4 634 m), joka sijaitsee Lounais-Sveitsin Valais’n Alpeilla, lähellä Italian rajaa. Muutkin Sveitsin korkeimmat huiput sijaitsevat lähinnä Rhônen laakson eteläpuolisilla Valais’n Alpeilla. Näiden pohjoispuolella ovat Bernin Alpit, joiden huipuista osa niin ikään saavuttaa yli 4 000 metrin korkeuden. Berninan Alpeilla sijaitseva Piz Bernina on paitsi Sveitsin myös koko Alppien vuoriston itäisin yli 4 000-metrinen huippu.

Eri vuoristoalueiden korkeimpia kohtia Sveitsissä:
 Dufourspitze (4 634 m) – Valais’n Alpit
 Finsteraarhorn (4 274 m) – Bernin Alpit
 Piz Bernina (4 049 m) – Reettiset Alpit
 Aiguille d’Argentière (3 901 m) – Grajiset Alpit
 Dammastock (3 630 m) – Urin Alpit
 Tödi (3 614 m) – Glarusin Alpit
 Monte Leone (3 553 m) – Lepontiset Alpit
 Dents du Midi (3 257 m) – Chablais’n Alpit
 Säntis (2 502 m) – Appenzellin Alpit

Solat

Alpit ja Juravuoristo ovat merkittävä luonnoneste Sveitsissä. Kulkeminen vuorten poikki tapahtuu solien tai tunneleiden kautta. Merkittävimpiä reittejä Alppien poikki ovat:
 Reitti  Solatie/sola  Solan korkeusmetriä mpy.  Maantietunneli  Rautatietunneli  Sankt Bernhardt  Iso Sankt Bernhard  2 018  Sankt Bernhardin tunneli  -  Lötschberg  Lötschepass (ei tietä)  2 690  -  Lötschbergin pohjatunneliLötschbergin tunneli  Simplon  Simploninsola  2 005  -  Simplonin tunneli  Nufenen  Nufenensola  2 480  -  -  Gotthard   Gotthardin sola  2 018  Gotthardin maantietunneli  Gotthardin pohjatunneliGotthardin tunneli  San Bernardino  San Bernardinon sola  2 067  San Bernardinon tunneli  -  Albula  Albulasola  2 312  -  Albulatunneli  Bernina  Berninasola  2 328  -  rautatie ilman tunnelia 

Vedet
 Vesistöt 

Vesistöalueittain tarkasteltuna Sveitsin alueelle osuvat viiden eurooppalaisen joen vesistöalueet: Reinin ja Rhônen, joiden molempien lähteet ovat Sveitsissä, sekä Tonavan, Pon ja Adigen. Kolme viimeksi mainittua eivät virtaa Sveitsin alueella, vaan Sveitsiin osuu vain niiden sivujokien latvahaaroja. Järvistä suurimpia ovat Genevenjärvi, Bodenjärvi ja Neuchâtelinjärvi.

VesistöalueOsuus pinta-alasta Bär, Oskar: Geographie der Schweiz, s. 33. Tärkeimmät joetSveitsissäMerkittävimmät järvetLaskee mereen Rein 68 % Aare, Reuss, Limmat, Broye, Emme, Linth, Saane, Thur Bodenjärvi, Zürichinjärvi, Neuchâtelinjärvi, Vierwaldstättersee, Bieljärvi, Thuninjärvi, Walensee, Zugersee Pohjanmeri Rhône 18 % Doubs Genevenjärvi Välimeri Po 9,3 % Ticinojoki Lago Maggiore, Luganojärvi Adrianmeri Tonava 4,4 % Inn Silsersee, Silvaplanersee Mustameri Adige 0,3 % Rom Adrianmeri

 Joet 

Monet Euroopan suuret joet saavat alkunsa Sveitsin Alpeilta. Rhônen alkujäätikkö on Valais’ssa. Reinin ja Tonavan sivujoen Innin alkujoet ovat Graubündenissä. Pojoen sivujoki Ticino laskee Maggiorejärven kautta etelään. Sveitsin alueella pisimmät joet ovat:

 Rein, 375,5 km
 Aare, 288,2 km
 Rhône, 266,3 km
 Reuss, 164,4 km
 Thur, 134,7 km
 Saane, 126,1 km
 Inn, 106,4 km
 Ticino, 91,1 km
 Doubs, 84,8 km
 Emme, 81,9 km.

 Järvet 

Sveitsissä on 1 592 yli 0,5 hehtaarin kokoista järveä. Pinta-alaltaan isoimmat järvet ovat: 
 Genevenjärvi, 580 km²
 Bodenjärvi, 536 km²
 Neuchâtelinjärvi, 215 km²
 Lago Maggiore, 212 km²
 Vierwaldstättersee, 114 km².
Pinta-alat ovat koko järven pinta-aloja, myös rajajärvien osalta.

 Ilmasto 

Ilmastokaavioita Sveitsin eri osista(sademäärä sinisin pylväin, ylin lämpötila punaisella) thumb|140px|Lugano Alppien eteläpuolella  thumb|140px|Zermatt Alpeilla thumb|140px|Zürich Mittellandissa  thumb|140px|Neuchâtel Juravuoristossa
Sveitsi voidaan jakaa neljään ilmastovyöhykkeeseen: Alppien eteläpuoleen, Alppeihin, Mittellandiin ja Juravuoristoon. Alppien eteläpuolisessa osassa vallitsee välimerenilmasto. Kesällä sää muistuttaa muuten Italiaa, mutta sateet ovat yleisempiä ja voivat olla rankkojakin. Talvella pitkät pakkasjaksot ovat harvinaisia. Alppien alueella, mihin kuuluu yli puolet maasta Genevestä Itävallan rajalle, korkeuseroista johtuvat lämpötilojen ja sademäärien vaihtelut ovat suuria. Talvisin laaksoissa on usein sumuista mutta ylhäällä rinteillä aurinkoista, kun taas kesällä pilvet voivat ympäröidä vuorenhuiput kun taas laaksoissa on aurinkoista. Paikalliset laaksotuulet ovat voimakkaita. Alpeilta puhaltaa usein keväisin lämmin ja kuiva föhntuuli. Mittelland ulottuu Genevenjärveltä Bodenjärvelle. Talvisin on kylmää, usein sumuista ja varsin lumista. Kesällä on lämmintä mutta melko sateista. Juravuorten alue on Ranskan rajalla Baselista Geneveen. Vuoret ovat korkeudeltaan vain puolet Alpeista mutta niiden rinteet ovat jyrkkiä. Täällä sataa paljon enemmän kuin keskitasangolla. Lumi pysyy vuorilla pitkään, ja laaksoissa on talvella joskus erittäin kylmää purevien laskutuulten takia.

 Luonto ja luonnonsuojelu 
Juravuorilla ja Mittellandissa kasvaa lehtimetsiä 600–800 metrin ja Alpeilla 1 400 metrin korkeudelle. Niiden yläpuolella on havumetsiä 1 500–2 400 metrin korkeudelle. Ylinnä on alppiniittyjä. Pysyvän lumen raja on noin 3 000 metrissä.

Sveitsissä on noin 1 600 eri tavalla suojeltua luontokohdetta. Vain yksi niistä on kansallispuisto, Sveitsin kansallispuisto.

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

*