Läroverket för gossar och flickor

pienoiskuva|Luokkakokous 1890-luvulla.
pienoiskuva|Oppilaat luokassa 1890-luvulla.
pienoiskuva|Fysiikan oppitunti vuonna 1927.
pienoiskuva|Oppilaat ryhmäkuvassa koulun edessä 1922.
Läroverket för gossar och flickor (”Oppikoulu pojille ja tytöille”) oli Helsingissä vuosina 1883–1977 toiminut yksityinen ruotsinkielinen oppikoulu. Se oli Suomen ensimmäinen virallinen yhteiskoulu. 

 Historia 
Koulun perustivat professori Fridolf Gustafsson, asessori Uno Kurtén ja anatomian professorin apulainen Georg Asp.Helsingfors läroverk för gossar och flickor 1883-1912; Läroverket för gossar och flickor i Helsingfors 1912-1974; Minerva skolan (Helsingfors) 1974-1977 Suomen yksityisten oppikoulujen digitaalinen matrikkeli. Koulun ensimmäisenä rehtorina toimi vuoteen 1900 pastori K. T. Broberg, jonka mukaan koulua alettiin kutsua nimellä Brobergska samskolan (”Brobergin yhteiskoulu”) eli ”Broban”. Virallinen nimi oli vuoteen 1912 Helsingfors läroverk för gossar och flickor (kirjoitettiin myös muodossa ”lärovärk”) ja sen jälkeen Läroverket för gossar och flickor i Helsingfors.

Koulu toimi vuodesta 1895 arkkitehti Gustaf Nyströmin suunnittelemassa talossa Kaartinkaupungissa osoitteessa Korkeavuorenkatu 23. Molemmille sukupuolille annetun yhteisopetuksen vuoksi koulu herätti alkuaikoinaan pahennusta, ja valtionapua anottaessa senaatin kirkollisasiain toimituskunnan päällikkö Yrjö Sakari Yrjö-Koskinen totesi pitävänsä oppilaitoksen kasvatusperiaatteita ”lievästi sanoen epäilyttävinä”.Kaija Ollila ja Kirsi Toppari: Puhvelista Punatulkkuun: Helsingin vanhoja kortteleita, s. 121. Helsingin Sanomat, 1977.

Läroverket för gossar och flickor yhdistettiin syksyllä 1973 yksityisen Laguska skolanin kanssa, ja seuraavana vuonna uuden koulun nimeksi tuli Minerva skolan, johon yhdistettiin vuonna 1975 myös Tölö svenska samskolan. Koko koulu kunnallistettiin Helsingin kaupungille peruskouluun siirryttäessä syksyllä 1977, minkä jälkeen toiminta jatkui vain Töölössä.

Entiseen Korkeavuorenkadun koulurakennukseen asettui vuonna 1978 Taideteollisuusmuseo (vuodesta 2002 nimeltään Designmuseo), ja nykyään siinä toimii Arkkitehtuuri- ja designmuseo.

 Rehtorit 

 1883–1900 Karl Theodor Broberg
 1900–1905 J. M. Granit
 1905–1917 Jakob Einar Meinander
 1917–1925 Rolf Krogerus
 1925–1944 Fritiof Freudenthal
 1944–1947 Torsten Steinby
 1947–1968 Eric W. Nyström
 1968–1973 Hilding August Karling
 1973–1977 Margareta Grigorkoff 

 Tunnettuja opettajia 

 Waldemar Aspelin, arkkitehti
 Annie Edelfelt, Albert Edelfeltin sisko 

 Tunnettuja oppilaita 
 Widar Brenner, kasvitieteilijä
 Uno Brummer, toimittaja, kääntäjä, kirjailija
 Elsa Bruun, kirjastonhoitaja ja -johtaja
 Ruth Dahl, kirjailija
 Emil Fabritius, arkkitehti
 Greta Hällfors-Sipilä, kuvataiteilija
 Ernst Häyrén, kasvitieteilijä
 Tove Jansson, kirjailija, taidemaalari, pilapiirtäjä ja sarjakuvataiteilija
 Viktor Jansson, kuvanveistäjä
 Ruben Lagus, jääkärikenraalimajuri
 Tor Nessling, vuorineuvos
 Gunnar Nordström, fyysikko
 Gunnar von Numers, rautatievirkailija, runoilija
 Kalle Nyman, apteekkari
 Per-Olof Nyström, mainospiirtäjä
 Gunna Möller, taiteilija
 Oskar August Rosenqvist, Svenska handelshögskolanin rehtori
 Axel Salingre, hammaslääkäri, kauppaneuvos
 Gunnar Takolander, lakitieteen lisensiaatti, pankinjohtaja, poliitikko
 Elli Tompuri, näyttelijä
 Edward Wegelius, lentokoneinsinööri
 Michael Widenius, ohjelmoija, yrittäjä

Lähteet

Luokka:Helsingin oppilaitokset
Luokka:Suomen ruotsinkieliset oppilaitokset
Luokka:Entiset suomalaiset oppilaitokset
Luokka:Kaartinkaupunki