Puoliapinat

Puoliapinat (Strepsirrhini) on alalahko kädellisten (Primates) lahkossa. Puoliapinoita elää Saharan eteläpuolisessa Afrikassa, erityisesti Madagaskarilla, sekä Etelä-Intiassa, Kaakkois-Aasiassa ja Indonesiassa.Uusi Suuri Eläinkirja, nisäkkäät 1, WSOY, 1974, 

 Piirteet 
Puoliapinat ovat noin kissan kokoisia, puussa elämiseen sopeutuneita eläimiä: niillä on pitkät sormet ja kiipeämiseen sopiva kämmen, jossa peukalo on kääntynyt muita sormia vastaan. Useimmat puoliapinat ovat yöeläimiä, mistä kertoo niiden suuret silmät ja tarkka kuulo.

Puoliapinat eroavat kädellisten toisesta alalahkosta Haplorrhini seuraavasti:

 Pienemmät aivot suhteessa ruumiin kokoon
 Kyky tuottaa C-vitamiinia Pollock, J. I.; Mullin, R. J. (1987). "Vitamin C biosynthesis in prosimians: Evidence for the anthropoid affinity ofTarsius". American Journal of Physical Anthropology 73 (1): 65–70 
 Enimmäkseen yöeläimiä
 Lisääntymiskausi ja kiima-aika
 Poikueessa monta poikasta kerrallaan
 Naarailla useita nännejä
 Kostea nenä
 Nenään kiinnittyvä ylähuuli, mikä rajoittaa ilmehtimistä
 Pitkä kuono ja siten koiramainen ulkonäkö

 Luokittelu 
Puoliapinoiden alalahko jaetaan nykyisin kolmeen osalahkoon, joissa on yhteensä seitsemän heimoa. Aiemmin puoliapinoiden alalahkoon, jonka tieteellinen nimi oli silloin Prosimii, luettiin myös kummituseläimet (Tarsiidae). Nykyisin kummituseläimet luokitellaan yhdessä apinoiden kanssa Haplorrhini-alalahkoon.

alalahko puoliapinat (Strepsirrhini)
osalahko makimaiset puoliapinat (Lemuriformes)
 yläheimo Cheirogaleoidea
 heimo pikkumakit (Cheirogaleidae)
 yläheimo Lemuroidea
 heimo makit (Lemuridae)
 heimo kärppämakit (Lepilemuridae, vanh. Megaladapidae)
 heimo indrit (Indridae)
 osalahko Chiromyiformes
 heimo sormieläimet (Daubentoniidae)
 osalahko lorimaiset puoliapinat (Lorisiformes)
 heimo lorit (Lorisidae)
 heimo galagot (Galagidae)

 Lähteet 

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit