Jaana (lehti)

Jaana oli suomalainen naistenlehti, joka ilmestyi vuodesta 1962 vuoteen 1985. Jaanan perusti Mauri Lintera hänen kustantamansa Jallu-miestenlehden menestyttyä mainiosti julkaisemalla kohukaunotar Tabe Slioorin 20-osaiset muistelmat.  

Jaanan levikki ylitti 100 000 kappaleen rajan 1970. Lintera myi Jaanan Uudelle Kivipainolle ja tämä edelleen Lehtimiehet Oy:lle. Lehtimiesten aikoina Lintera toimi itse Jaanan päätoimittajana, osti yksinoikeudet Miss Suomi -kilpailuihin ja kuvasi lehden uutta linjaa sanoilla ”missejä, mannekiineja, mulatteja ja mustalaisia”.

Jaana muutettiin kuukausijulkaisusta viikkolehdeksi 1973. Lintera tilasi silloin Suomessa suositulta neuvostoliittolaiselta taidemaalari Ilja Glazunovilta tasavallan presidentti Urho Kekkosen muotokuvan, joka julkaistiin uudistuneen lehden ensimmäisen numeron kannessa. Vuosikymmenen puolenvälin öljykriisi ja toimitukselliset riidat kaatoivat viikkolehtistrategian, ja Jaana alkoi hävitä levikkikisaa. Vuoden 1977 alkupuoliskolla Jaanan nettolevikki oli 125 644, mikä teki siitä kolmanneksi suurimman suomalaisen naistenlehden Kotilieden (155 487) ja Annan (128 658) jälkeen.Kotiliesi kiittää lukijoitaan, Kotiliesi 18/1977 s. 7.

Jaana siirtyi 1979 Lehtimiehiltä A-lehdille ostajan kannalta huonolla vaihtokaupalla, jossa Lehtimiesten Urpo Lahtinen pääsi eroon kannattamattomasta Jaanasta, mutta A-lehdet tuli luopuneeksi hyvin kannattavasta Help!-nuortenlehdestä, jonka Lahtinen saman tien lakkautti häiritsemästä Suosikkinsa menestystä. A-lehdet ei onnistunut saamaan Jaanaa enää uuteen nousuun. Keväällä 1985 lopetetun lehden viimeinen päätoimittaja oli Eeropekka Rislakki.

Jaanan muina päätoimittajana toimivat eri aikoina ainakin Jussi Niininen ja Annamaija Kataja.

Rautakirjan irtonumeromyynnissä Jaana oli tasaisesti noin kymmenenneksi suosituin kaikista lehdistä vuosina 1963, 1973 ja 1983.

Lähteet

Luokka:Suomalaiset naistenlehdet
Luokka:Ilmestymästä lakanneet suomalaiset aikakauslehdet