Kalvosiipi

Kalvosiipi (Nudaria mundana) on vaatimattoman näköinen, pieni siilikäslaji. Kalvosiipi on taantunut ja se luokitellaan Suomessa silmälläpidettäväksi.

 Koko ja ulkonäkö 
Pieni, vaalea perhonen, jonka siipiväli on koiraalla 7–20 mm ja naaraalla 18–23 mm. Siivet ovat hyvin läpikuultavat, lähes läpinäkyvät ja hieman helmiäishohtoiset. Siipien väri vaihtelee harmahtavanvalkoisesta vaaleanharmaaseen ja etusiiven poikki kulkee kaksi sumeaa, harmaata poikkijuovaa. Juovien väliin jää sumea, tummanharmaa täplä. Takasiivet ovat vaaleanharmaat ja kuviottomat. Ruumis on vaaleanharmaa, naaraalla hieman koirasta rotevampi.http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/n/nudaria_mundana.htmlhttp://www.ukmoths.org.uk/show.php?id=414Nationalnyckeln till Sverges flora och fauna. Fjärilar: Ädelspinnare–tofsspinnare Lepidoptera: Lasiocampidae–Lymantriidae.  s. 329–331http://www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/arctiidae/mundana.html

 Levinneisyys ja lentoaika 
Kalvosiipi on eurooppalainen laji, jonka elinalue ulottuu Iberian niemimaalta, Britteinsaarilta ja Välimeren pohjoisrannikolta Keski-Euroopan kautta Etelä-Venäjälle ja Mustallemerelle. Suomessa sitä on tavattu harvakseltaan jopa Kemin korkeudelle saakka, mutta pääasiassa havainnot painottuvat etelään. Perhoset lentävät yhtenä sukupolvena kesäkuun lopusta heinäkuun lopulle.http://www.insects.fi/Lepidoptera/Arctiidae/Nudaria/mundana/Nudaria%20mundana.htm

 Elinympäristö ja elintavat 
Perhonen on lämpimien ja aurinkoisten lehtimetsien sekä pensasmaiden laji. Elinympäristöä on erityisesti kulttuuriympäristöt, kuten vanhat puistot tai hautausmaat, joissa on kiviaitoja, kellareita tai muita kivipintoja, joilla kasvavaa jäkälää toukat syövät. Laji lentää muutamien metrien korkeudella maanpinnasta. Perhoset aloittavat lennon iltahämärässä ja jatkavat keskiyöhön. Molemmat sukupuolet tulevat valolle, mutta naaraita saapujista on vain pieni osa.

Naaras munii pienen määrän munia, jotka se laskee pieninä ryhminä kiville tai kuorenrakoihin. Munat kuoriutuvat noin 10 päivän kuluttua ja toukat kasvavat hitaasti, kunnes siirtyvät talvilevolle. Keväällä toukat syövät sekä päivällä että yöllä ja ovat täysikasvuisia touko-kesäkuun vaihteessa. Koteloituminen tapahtuu miltei läpinäkyvän kotelokopan sisään. Toukkanahan pitkät karvat sojottavat kotelokopan läpi. Kotelovaihe estää 2–3 viikkoa.

 Ravintokasvi 
Toukka syö puiden oksilla kasvavia viherleviä sekä kivillä kasvavia jäkäliä, esimerkiksi karpeita (Parmelia).

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 
 Suomen Perhoset: Kalvosiipi 
 Moths and Butterflies of Europe and North Africa 
 Bestimmungshilfe des Lepiforums 

Luokka:Siilikkäät