Tuutarin mäet

Tuutarin mäet () ovat jääkauden muodostama harjuryhmä Pietarin lounaispuolella Venäjällä. Nimityksen uskotaan perustuvan saamelaisperäiseen sanaan tunturi.

Mäistä korkein on 176 metriin kohoava Äijänmäki eli Tuutarinmäki (ven. Orehovaja). Sen pohjoisosan muodostaa 147 metriä korkea Variksiinmäki (ven. Voronja gora), jolta avautuu näkymä Suomenlahdelle ja Pietariin. Äijänmäen länsipuolella sijaitsee Pietarin Kraasselan piiriin kuuluva Tuutarin (ven. Možaiskaja) taajama sekä Villasinjärvi, jonka pinta on lähes sata metriä huipun alapuolella. Eräissä kartoissa korkeimmaksi kohdaksi on merkitty virheellisesti Variksiinmäki.

Katariina II:n aikana Äijänmäellä harjoitettiin metsästystä, ja sitä nimitettiin Fasaanimäeksi. Keisarinnan rakennuttama metsästysmaja säilyi toiseen maailmansotaan asti. Sodan aikana seudulla käytiin ankaria taisteluja, jotka hävittivät alkuperäiset mänty- ja kuusimetsät.

Äijänmäen kaakkoispuolella sijaitsee 155 metriä korkea Mölkönmäki eli Kirkonmäki (ven. Kirhgof), jolla oli ennen sotaa Tuutarin luterilaisen seurakunnan kirkko. Nykyään siellä toimii Tuutari-park -niminen laskettelukeskus.

Tuutarin mäet ovat suojeltu luonnonmuistomerkki ja suosittu retkeilykohde. Niiden rinteillä kasvaa muun muassa vaahteraa ja saarnea. Paikoitellen on säilynyt pähkinäpensaita.

Lähteet

 Aiheesta muualla 

Luokka:Inkeri
Luokka:Leningradin alueen luonnonsuojelualueet
Luokka:Pietari
Luokka:Mäet ja kukkulat