Kaaripistesiipi

Kaaripistesiipi (Pelosia obtusa) on harvinainen ja vaatimattoman näköinen, siilikkäisiin kuuluva perhoslaji.

 Koko ja ulkonäkö 
Kaaripistesiipi on pienehkö, ruskea perhonen. Etusiivet ovat yksivärisen pähkinänruskeat, ja siiven keskivaiheilla on epäsäännöllisen muotoisten mustien pisteiden rivi, joka tekee likimain suoran kulman siiven kärkeä kohti. Takasiivet ovat etusiipiä vaaleamman ruskeat, ulkoreunaa kohti tummenevat. Lepäävä perhonen pitää siipiään tasossa takaruumiin päällä.Svenska fjärilar UK Moths Nationalnyckeln till Sverges flora och fauna. Fjärilar: Ädelspinnare–tofsspinnare Lepidoptera: Lasiocampidae–Lymantriidae.  s. 340–341

Samannäköinen laji on pistesiipi (Pelosia muscerda), johon verrattuna kaaripistesiiven siivet ovat lyhyemmät, leveämmät, ja tummien pisteiden sijainnit niillä ovat erilaiset.

 Levinneisyys ja lentoaika 
Kaaripistesiiven levinneisyys tunnetaan huonosti. Siitä on havaintoja useina eri alalajeina Etelä-Englannista, Pohjois-Espanjasta ja Italiasta sekä Keski-Euroopasta Baltian ja Etelä-Venäjän kautta Itä-Aasiaan ja Japaniin. Pohjoismaissa sitä tavataan Tanskassa sekä Ruotsin eteläosissa ja Gotlannissa. Kaaripistesiipi on tavattu Suomesta alle kymmenen kertaa. Ensimmäinen yksilö tavattiin Ahvenanmaan Kökarista syyskuussa vuonna 2002.

 Elinympäristö ja elintavat 
Koko esiintymisalueellaan kaaripistesiipi on tavattoman paikoittainen laji. Sitä tavataan kosteilla niityillä, soilla, rannoilla ja rantaniityillä. Kaaripistesiivellä ei ole vaellustaipumusta, vaikka yksilöitä onkin tavattu kaukana tunnetuista esiintymispaikoista. Perhoset lentävät pimeän aikaan, ja molemmat sukupuolet tulevat valolle. Naaraat houkuttelevat koiraita luokseen feromonien avulla.

Naaras laskee munat pieninä ryhminä kasveille, ilmeisesti lähelle maanpintaa. Käytännössä kaikki tieto toukkien elämästä on peräisin kasvatuksista. Munat kuoriutuvat 10 päivän kuluttua ja toukat kasvavat hitaasti ennen siirtymistään talvilevolle. Toukat ovat pääasiassa yöaktiivisia ja saavuttavat täysikasvuisuuden kesä-heinäkuun vaihteessa. Toukka tekee kotelokopan ruo’on varren sisään tai muuhun koloon. Kotelovaihe kestää kahdesta kolmeen viikkoa.

 Ravintokasvi 
Toukka elää järviruo’olla ja muilla kosteikkokasveilla ja syö ilmeisesti niillä kasvavia viherleviä sekä kuihtuneita kasvinosia.

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 
 toukka 
 Lepidoptera of Belgium 
 Moths and Butterflies of Europe and North Africa 
 Bestimmungshilfe des Lepiforums 

Luokka:Siilikkäät