Raviurheilu Suomessa

Suomen raviurheilua leimaa suomenhevosen käyttö modernien lämminveristen rotujen kuten amerikanravurin ohella. Laukkaurheilun puuttuessa Suomesta kokonaan on raviurheilu Suomen tärkein hevosurheilulaji. Peitsareilla ei Suomessa kilpailla lainkaan.

Ajaminen kilpaa kirkolta kotiin oli ollut perinne jo kauan ennen kuin Suomen ensimmäinen organisoitu ravikilpailu järjestettiin vuonna 1817. Nykyaikainen kilpa-ajo alkoi 1960-luvulla, kun lämminveriset rodut saivat osallistumisluvan ja totovedonlyönti sai suosiota. Nykyisin raviurheilu on suosittu laji, ja tärkeimmissä tapahtumissa on jopa kymmeniä tuhansia katsojia.

Historia
Raviurheilu Suomessa alkoi tavasta ajaa kilpaa kotiin kirkossakäynnin jälkeen. Kilpa-ajo oli suosittu perinteinen hupi maanviljelijöiden keskuudessa. Ensimmäinen järjestetty kilpailu ajettiin Turussa vuonna 1817.Saastamoinen (toim.), s. 68.Pesonen et al., s. 198. Vuonna 1865 aloitettiin läänien hallintokaupungeissa järjestämään valtionajoja ja 1884 järjestettiin ensimmäinen keisarillisella asetuksella perustettu Suuri orikilpailu. Sen seuraajaksi puolestaan perustettiin Kuninkuusravit vuonna 1924. Maaseudun koneellistuessa 1900-luvulla työhevosten tarve väheni, ja myös raviurheilu alkoi taantua. 1950-luvulle tultaessa vuosittain järjestettiin vain puolet niin paljon paikallisraveja kuin lajin suosion huippukautena edellisinä vuosikymmeninä. Myös suomenhevosten määrä romahti, koska hevosilla ylipäätään ei vaikuttanut olevan sijaa modernissa yhteiskunnassa.

Vuoteen 1959 asti Suomessa sai kilpailla raveissa vain suomenhevosilla. 1960-luvun alusta lähtien raveja ja totovedonlyöntiä alettiin tarjota kaupunkilaisille uutena huvittelun muotona. Uusia raviratoja rakennettiin ja vanhoja kunnostettiin, ja maahantuodut ravurirodut antoivat kilpailuihin uudenlaista tunnelmaa. Aiemmin lähinnä maanviljelijöiden harrastuksena olleesta raviurheilusta tuli ammattimaisempaa kun erityisesti juoksemaan jalostetut kevyet rodut kuten orlovravuri ja amerikanravuri ilmestyivät radoille.Pesonen et al., s. 199. Vuonna 1965 Suomen totovedonlyöntiä koskevia säännöksiä muutettiin siten, että pelin vaihdosta suurempi osa maksettiin voittoina. Tämä lisäsi entisestään kiinnostusta vedonlyöntiin, ja kasvava pelivaihto puolestaan mahdollisti useammat lähdöt ja korkeammat palkintosummat, mikä antoi ravurien kasvattajille uusia mahdollisuuksia ja kannustimia.Pesonen et al., s. 161.  1960-luvulta 1970-luvulle tultaessa ravien katsojamäärät olivat viisinkertaistuneet, ja suomenhevonen vakiinnutti asemansa ravurina.

Vuonna 1965 suomenhevoskantakirjan yleishevossuunta muutettiin ravurisuunnaksi. Vaikka suomenhevosten määrä väheni aina vuoteen 1987 asti, raviurheilun suosio käänsi rodun varsamäärät uuteen nousuun vuoden 1970 historiallisen alhaisista luvuista.

Raviurheilu on nykyäänkin suosittu yleisölaji, ja Kuninkuusraveihin on 2000-luvun alussa osallistunut jopa yli 50 000 katsojaa. 8 000 hevosta osallistuu kilpailuihin vuosittain ja ravilähtöjä järjestettiin vuoden 2025 loppuun asti jokaisena päivänä joulua lukuun ottamatta. Vuoden 2026 alusta alkaen talvikuukausina on käytöstä kuusipäiväinen raviviikko jolloin torstaisin ei järjestetä raveja. Ravit ovat Suomen toiseksi seuratuin urheilulaji jääkiekon jälkeen noin 800 000 vuosittaisella katsojalla.

 Lämminveriset 
Lämminveriravurit saivat osallistua Suomessa raveihin ensi kertaa vuonna 1960. Ensimmäinen merkittävä lämminverirotu oli venäläinen orlovravuri.Korkala 1976, s. 12. Nopeampi risteytys venäjänravuri sai pian jalansijaa, ja myöhemmin sen tärkeä vaikute amerikanravuri. Alkuaikoina ulkomailta saatu hevosmateriaali oli alhaista tasoa, ja suomalainen lämminverikasvatus toimi tuontimaiden "roskakorina". Tuontivaatimuksia kiristettiin, mutta jalostustyö oli jo ehditty alkaa huonolaatuisella hevoskannalla. Noin vuosikymmenen ajan harjoitettiin risteytystä venäjän-, ranskan- ja amerikanravurirotujen välillä, kunnes 1980-luvulla puhdasveriset amerikanravurit valtasivat radat lopullisesti.

 Kylmäveriset 
Suomessa on järjestetty erikseen suomenhevosille tarkoitettyja lähtöjä 1900-luvun keskivaiheilta lähtien, ja suomenhevosten virallisia suomenmestaruusajoja eli  kuninkuusraveja on pidetty vuodesta 1924 lähtien. Raviurheilu on säilyttänyt suosionsa yleisölajina, ja 2000-luvun alussa Kuninkuusraveihin saapui yli 50 000 katsojaa.

Suomenhevonen on ainoa Suomessa kasvatettava kylmäveriravurirotu. Johtuen sen nopeudesta rotu ei yleensä saa osallistua muiden maiden kylmäverilähtöihin.Korkala 1976, s. 9. Suomen raviurheilusääntöjen suomenhevosia koskevat kohdat kattavat kuitenkin myös muut kylmäverirodut, ja ruotsalaiset ja norjalaiset kylmäveriset saavatkin osallistua suomalaisiin kylmäverilähtöihin, jos niitä ei ole erityisesti rajattu vain suomenhevosille.

Nykyään noin 2 000:a suomenhevosta valmennetaan ja 3 000:a kilpailutetaan ravikäytössä. Hiljattain suomenhevosen ravikäyttö on kuitenkin vähentynyt hieman, ja kylmäverilähtöjä joudutaan peruuttamaan silloin tällöin osallistujapulan vuoksi. Raviurheilu sinänsä ei kärsi tällaisesta laskusuhdanteesta. Suomenhevosten suosion laskua voidaan selittää monilla tekijöillä. Hevosten ylläpitokulut esimerkiksi ovat Suomessa korkeat, joten aikaisemmin kilpailemaan kykenevät lämminveriset ovat taloudellisesti haluttavampia. Lämminverilähtöjen palkinnot ovat myös korkeammat, koska niissä on enemmän osallistujia ja täten enemmän osallistumismaksutuloja. Suomenhevosten kilpailuttaminen ei silti välttämättä ole vähemmän kannattavaa: rodun rakenne kestää kilpailujen rasitusta lämminverisiä paremmin ja voi siksi kilpailla kauemmin. Menestys suomenhevosella saattaa myös olla helpommin saavutettavissa, koska monia suomenhevosia harjoitetaan ja kilpailutetaan lähinnä harrastuksenomaisesti, joten menestymiseen ei välttämättä tarvita täysimittaista ammattimaista paneutumista.Pesonen et al., s. 200. 

 Parhaat kylmäveriset 
Toistaiseksi menestynein suomenhevosravuri on ori Viesker.Vieskerin tiedot Sukuposti.net-sukutietokannassa Se voitti ravikuninkuuden viidesti peräkkäin vuosina 1996–2000 ja oli vuoden 2002 ajallaan 1:19,9a ensimmäinen suomenhevonen, joka rikkoi 1:20,0 haamurajan.Saastamoinen (toim.), s. 232. Lopettaessaan kilpauransa 15 vuoden iässä Viesker oli ensimmäinen miljoonan euron voittosummarajan ylittänyt hevonen Suomessa. Ori Evartti ohitti Vieskerin voittosummassa syksyllä 2024, mutta se on voittanut vähemmän ravikuninkuuksia.

Toistaiseksi menestynein suomenhevosravuritamma on vuonna 1988 syntynyt I.P. Sukkula. Se oli ravikuningatar vuosina 1996, 1999, ja 2000, ja sen ennätys oli 1.23,2aly.I.P. Sukkula Sukuposti.net-sukutietokannassa

Nykyinen suomenhevosten nopeusennätys on ori V.G. Voiton aika 1.18,2aly (laskettu kilometriä kohden, lyhyen matkan juoksu) Mikkelistä vuodelta 2024.

 Raviradat 
Suomessa on yhteensä 43 totoraveja järjestävää ravirataa, jotka Suomen Hippos on jakanut kolmeen luokkaan. Suomen pääratana toimii Helsingin Vermo, jonka lisäksi on 19 maakuntarataa sekä 23 kesärataa. Maakuntaradat järjestävät kilpailuja pääsääntöisesti ympärivuotisesti ja kesäradat nimensä mukaisesti vain kesäkautena. Raviurheilun ja hevoskasvatuksen keskusjärjestö Suomen Hippos linjasi 2023 alussa, että ympäri vuoden kilpaa ajavien raviratojen määrä lasketaan kahdeksaan. Joulu‒helmikuussa ravit keskitettäisiin pääasiassa kahdeksalle raviradalle: Jyväskylä, Kuopio, Lahti, Oulu, Seinäjoki, Tampere, Turku, Vermo. Näiden lisäksi kaksi ravirataparia Kouvola ja Mikkeli sekä Joensuu ja Pori ajaisivat talvikauden puoliksi.Raveja Ravikilpailujen määrä on Suomessa laskenut huomattavasti 2020 -luvulla. Myös kilpailevien hevosten määrä on laskenut vuoden 2015 noin 7000 hevosesta vuoden 2023 noin 5000 hevoseen. 

Alla lueteltujen 43 raviradan ohella Suomessa on lukuisia harjoitus- ja paikallisraviratoja, joilla ei järjestetä totoraveja.

Suomessa kilpaillaan talvisin myös ns. jääraveissa, joissa väliaikainen rata on tehty jonkin vesistön, yleensä järven jäälle. Myöskään näissä kilpailuissa ei järjestetä vedonlyöntiä, poikkeuksena maaliskuussa 2011 ensimmäistä kertaa järjestetyt Levin jääravit. Levin jääravit 

Keskusravirata
 Paikkakunta Ravirata Omistaja Rakennettu Kilpailupäivien  määrä 2026  Helsinki  Vermon ravirata   Vermon ravirata Oy  1977  41

Maakuntaradat
 Paikkakunta  Rata Omistaja Rakennettu Kilpailupäivien  määrä 2026  Forssa  Pilvenmäen ravirata  Forssan Seudun Hippos ry  1949  12 Joensuu  Joensuun ravirata  Joensuun Ravirata Oy  1974  13 Jyväskylä  Killerin ravirata  Keski-Suomen Ravirata Oy  1974  22 Kajaani  Kajaanin ravirata  Kainuun Ravirata Oy   4 Kaustinen  Kaustisen ravirata  Kaustisen Seudun Raviseura ry   14 Kouvola  Kouvolan ravirata  Valkealan Hevosystäväinseura ry   14 Kuopio  Kuopion ravirata  Kuopion Ravirata Oy  1980  25 Lahti  Jokimaan ravirata  Lahden Hevosystäväinseura ry  1981  27 Lappeenranta  Lappeenrannan ravirata  Lappeenrannan Ravirata Oy   1973  11 Mikkeli  Mikkelin ravirata  Mikkelin Ravirata Oy  1975  15 Oulu  Äimäraution ravirata  Pohjolan Hevosystävät ry  1908  22 Pori  Porin ravirata  Porin Ravit Oy  1950  13 Rovaniemi  Mäntyvaaran ravirata  Rovaniemen Ravirata Oy  1979  8 Seinäjoki  Seinäjoen ravikeskus  Etelä-Pohjanmaan Hevosjalostusliitto ry   24 Tornio  Laivakankaan ravirata  Länsipohjan Hevosurheilukeskus Oy  1974  8 Turku  Metsämäen ravirata  Turun Hippos ry  1978  24 Ylivieska  Ravikeskus Keskinen  Pohjanmaan Ravi Ry   7 Ylöjärvi  Teivon ravirata  Tampereen Ravirata Oy  1976  36

Kesäradat
 Paikkakunta Rata Omistaja Rakennettu Kilpailupäivien  määrä 2024 Alahärmä  (Kauhava)  Härmän ravirata  Härmän Ravirata Oy  1943  1 Haapajärvi  Haapajärven ravirata  Haapajärven Ravi ry  1949  1 Halsua  Halsuan ravirata  Halsuan Hevosjalostusyhdistys   1 Hankasalmi  Hankasalmen ravirata  Hankasalmen Hevosystäväinseura   1 Härmä (Kauhava)  Power Park ravirata  Power Park Oy  2016 5 Jämsä  Jämsän ravirata  Jämsän Ravi ry  1946  2 Kalajoki  Kalajoen ravirata  Kalajoen Hevosystäväinseura ry  1967  1 Kannus  Kannuksen ravirata  Kannuksen Keskusravirata Oy   1 Kauhava  Kauhavan ravirata  Kauhavan Ravirata Oy  1948  1 Kausala (Iitti)  Kausalan ravirata  Iitin Hevosystäväinseura   1 Kemijärvi  Kemijärven ravirata  Kemijärven Ravi ry   1 Kittilä  Kaukosen ravirata  Kittilän Hevosjalostusyhdistys ry   1 Kokemäki  Kokemäen ravirata  Sataravi Oy  1947  3 Kokkola  Heimarin ravirata  Kokkolanseudun Hippos ry  1989  2 Kolari  Kurtakon ravirata  Ylläksen Ravi ry  1966  1  Lapua  Lapuan ravirata  Lapuan Hevosjalostusyhdistys ry   1 Lieksa  Lieksan ravirata  Pielisjärven Hevosystäväinseura ry  1966  3 Loviisa  Loviisan ravirata  Itä-Uudenmaan Oriyhdistys ry  1950  4 Maarianhamina  Maarianhaminan ravirata  Ålands Hästsportsförening r.f.   4 Pihtipudas  Pihtiputaan ravirata  Pihtiputaan Hevosystäväinseura ry   2 Riihimäki  Riihimäen ravirata  Riihimäen Raviseura ry  1930  5 Sodankylä  Sodankylän ravirata  Lapin Ravi ry  1998  1 Suonenjoki  Suonenjoen ravirata  Suonenjoen Hevosystäväinseura ry   2 Vieremä  Vieremän ravirata  Ylä-Savon Hippos ry  1965  5

 Katso myös 
Tuhannen voiton klubi

 Lähteet 





Viitteet

*