Taideyliopisto

Taideyliopisto (ruots. Konstuniversitetet, engl. University of the Arts Helsinki tai Uniarts Helsinki) on vuoden 2013 alussa aloittanut suomalainen yliopisto. Taideyliopisto toimii pääosin Helsingissä Töölössä ja Sörnäisissä, mutta sillä on toimintaa myös Kuopiossa (kirkkomusiikin koulutus) ja Seinäjoella Seinäjoen yliopistokeskuksessa (populaari- ja kansanmusiikin koulutus ja kulttuurisen musiikintutkimuksen kandidaattiohjelma).

Yliopistoon kuuluu kolme akatemiaa: Taideyliopiston Kuvataideakatemia (vuoteen 2013 Kuvataideakatemia), Taideyliopiston Sibelius-Akatemia (vuoteen 2013 Sibelius-Akatemia) ja Taideyliopiston Teatterikorkeakoulu (vuoteen 2013 Teatterikorkeakoulu). Opiskelijoita on noin 2 000.

Yhdistymisen tarkoituksena oli vahvistaa kansallisesti ja kansainvälisesti yliopistotasoista taidealojen opetusta ja tutkimusta sekä taiteellista toimintaa. Lisäksi sen avulla pyritään lisäämään mahdollisuuksia vaikuttaa yhteiskunnan kehittämiseen taiteen avulla.

Taideyliopiston rehtorina on toiminut 1. joulukuuta 2020 lähtien Kaarlo Hildén, jonka Taideyliopiston hallitus valitsi toiselle kaudelle 1.12.2025 – 30.11.2029.

Johtoryhmään kuuluvat rehtorin lisäksi koulutuksesta vastaava vararehtori Tapio Kujala, Sibelius-Akatemian dekaani Emilie Gardberg, Teatterikorkeakoulun dekaani Otso Huopaniemi, Kuvataideakatemian dekaani Leevi Haapala, HR- ja palvelujohtaja Riikka Mäki-Ontto, talousjohtaja Tiina Laino-Asikainen sekä viestintä- ja yhteiskuntasuhdejohtaja Eveliina Olsson.

Johtoryhmän puheenjohtajana toimii rehtori ja sihteerinä asiantuntija Katja Kiviharju. Hallituksen puheenjohtajana toimii Eero Holstila.

 Historia 
Taideyliopisto perustettiin 1. tammikuuta 2013, kun Kuvataideakatemia, Sibelius-Akatemia ja Teatterikorkeakoulu yhdistyivät.

Taideyliopiston perustamisesta oli keskusteltu kauan. Jo 1980-luvulla valmisteltiin niin sanottua Pasila-projektia, jossa samalle tontille oli tarkoitus sijoittaa Sibelius-Akatemian, Taideteollisen korkeakoulun ja Teatterikorkeakoulun tilat. Taideyliopistojen yhdistämisestä keskusteltiin myös lähes koko 2000-luku.

Vuonna 2010 opetus- ja kulttuuriministeriö teetti taideyliopistoselvityksen, jonka tavoitteena oli vahvistaa taideyliopistojen roolia taiteen ja kulttuurin laadun, vaikuttavuuden ja kansainvälisen kilpailukyvyn vahvistamisessa. Marraskuussa 2011 Kuvataideakatemian, Sibelius-Akatemian ja Teatterikorkeakoulun hallitukset hyväksyivät yhdistymisen.

 Akatemioiden historia ennen Taideyliopistoa 
Taideyliopiston kolmen akatemian juuret ovat syvällä suomalaisen taidekoulutuksen ja taiteen historiassa.

Kuvataideakatemian varhaisin edeltäjä oli Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulu, joka aloitti toimintansa Euroopan mullistusten vuonna 1848. Suomen ensimmäiset kansallisesti ja kansainvälisesti merkittävät taiteilijat Albert Edelfeltistä Axel Galléniin, Helene Schjerfbeckistä Ellen Thesleffiin opiskelivat Taideyhdistyksen piirustuskoulussa. Vuodesta 1939 akatemia toimi Suomen taideakatemian säätiön alaisuudessa nimellä Suomen Taideakatemian koulu. Koulu valtiollistettiin ja nimi muutettiin Kuvataideakatemiaksi vuonna 1985. Kuvataideakatemia muuttui korkeakouluksi vuonna 1993 ja vuonna 1998 siitä tuli yliopisto.

Sibelius-Akatemia perustettiin Helsingin Musiikkiopiston nimellä vuonna 1882 yksityisestä aloitteesta. Yksi oppilaista oli Jean Sibelius, jonka mukaan oppilaitos myöhemmin nimettiin. Opiston nimi muutettiin Helsingin konservatorioksi vuonna 1924 toiminnan laajennuttua. Vuonna 1939 otettiin käyttöön nimi Sibelius-Akatemia. Valtion laitos Sibelius-Akatemiasta tuli vuonna 1980 ja yliopisto vuonna 1998.

Teatterikorkeakoulun juuret ovat Suomen ensimmäisessä teatterikoulussa, joka toimi vuosina 1866–1868 Nya Teaternin yhteydessä. Ruotsinkielinen teatterikoulu, Svenska Teaterskolan, perustettiin vuonna 1908 Svenska Teaternin yhteyteen. Suomenkielisiä näyttelijöitä koulutettiin vuosina 1904–1940 Suomen Kansallisteatterin oppilaskoulussa sekä yksityisessä Suomen Näyttämöopistossa. Vuonna 1943 aloitti toimintansa Suomen teatterikoulu. Teatterikorkeakoulu perustettiin vuonna 1979, jolloin suomenkielinen ja ruotsinkielinen teatterikoulu yhdistettiin valtiolliseksi, kaksikieliseksi Teatterikorkeakouluksi.

 Hakeminen 
Taideyliopisto tarjoaa yli 30 koulutusohjelmaa musiikin, kuvataiteen, teatterin ja tanssin aloilta. Haku Taideyliopistoon tapahtuu kerran vuodessa.

Lisäksi Taideyliopiston Avoin kampus järjestää avointa yliopisto-opetusta, täydennys- ja erikoistumiskoulutuksia sekä Taideyliopiston tutkinto-opiskelijoille yhteistä opetusta.

 Opetus, tutkimus ja taiteellinen toiminta 
Taideyliopisto antaa taiteen ylintä koulutusta ja harjoittaa tutkimusta sekä taiteellista toimintaa. Taideyliopisto järjestää vuosittain lähes 1 400 konserttia, esitystä ja näyttelyä.

 Tutkinnot 
Taideyliopistossa voi suorittaa kandidaatin-, maisterin- ja tohtorintutkinnon kuvataiteen, musiikin, teatterin tai tanssin alalta. Tutkintoon tähtäävien opintojen lisäksi Taideyliopisto tarjoaa avointa opetusta ja täydennyskoulutusta. Taideyliopiston Sibelius-Akatemiassa on myös nuorisokoulutusta.

Kts. myös: Taidealan yliopistotutkinnot

 Tutkimus 
Taideyliopistossa tehdään sekä taiteellista tutkimusta että perinteisempää akateemista tutkimusta.  

Taiteellisella tutkimuksella tarkoitetaan yleensä tutkimusta, jota tekevät ammattitaiteilijat – tarkemmin sanottuna taiteilija-tutkijat. Taiteelliseen tutkimukseen sisältyy taiteellisia prosesseja sekä näiden prosessien teoreettista pohdintaa.

Tiedeyhteisön tavoin taideyhteisö määrittää, muokkaa ja uudistaa omien tutkimusasetelmiensa ja toimintamalliensa kriteerejä vuorovaikutuksessa muun yhteiskunnan kanssa. Tässä mielessä taiteellinen tutkimus rinnastuu tieteelliseen tutkimukseen ja muodostuu osaksi monialaista tutkimuksen kenttää.

Tutkimusta tehdään Taideyliopiston kaikissa akatemioissa sekä yliopiston yhteisessä Tutkimusinstituutissa. Vuonna 2023 perustettu Tutkimusinstituutti on osa Taideyliopiston strategiaa vahvistaa tutkimusta ja sen roolia taiteellisessa koulutuksessa. Sen tehtävä on kehittää Taideyliopistossa tehtävää tutkimusta ja sekä edistää monialaisia ja taiteidenvälisiä tutkimushankkeita.

 Koulutusohjelmat 
 Taideyliopiston Kuvataideakatemia (kuvataide) 
 Kuvataiteen koulutusohjelma, jossa opetusalueina
 Kuvanveiston opetusalue
 Maalaustaiteen opetusalue
 Taidegrafiikan opetusalue
 Tila-aikataiteen opetusalue (liikkuva kuva, paikka- ja tilannesidonnainen taide, valokuvataide)
 Praxis, taiteen ja esittämiskäytäntöjen maisteriohjelma
 Kuvataiteen tohtoriohjelma

 Taideyliopiston Sibelius-Akatemia (musiikki) 
 Jazz
 Kansanmusiikki
 Kirkkomusiikki
 Klassisen musiikin instrumentti- ja lauluopinnot
 Klassisen musiikin instrumentti- ja lauluopinnot, fortepiano
 Klassisen musiikin instrumentti- ja lauluopinnot, harmonikka
 Klassisen musiikin instrumentti- ja lauluopinnot, kantele
 Klassisen musiikin instrumentti- ja lauluopinnot, kitara
 Klassisen musiikin instrumentti- ja lauluopinnot, piano
 Klassisen musiikin instrumentti- ja lauluopinnot, pianokamarimusiikki ja lied
 Klassisen musiikin instrumentti- ja lauluopinnot, orkesterisoittimet
 Klassisen musiikin instrumentti- ja lauluopinnot, vanha musiikki
 Klassisen musiikin instrumentti- ja lauluopinnot, urut
 Klassisen musiikin instrumentti- ja lauluopinnot, laulu

 Musiikin johtaminen
 Musiikkikasvatus
 Musiikkiteknologia
 Sävellys ja musiikinteoria
 Kulttuurinen musiikintutkimus
 Arts Management -maisteriohjelma
 Nordic Master in Folk Music
 Nordic Master in Jazz
 Sibelius-Akatemian tohtorikoulutus
 Taiteilijakoulutus
 Soveltajakoulutus
 Tutkijakoulutus

 Taideyliopiston Teatterikorkeakoulu (tanssi, teatteri) 
 Näyttelijäntaiteen koulutusohjelma
 Ohjauksen koulutusohjelma
 Dramaturgian koulutusohjelma
 Ruotsinkielisen näyttelijäntaiteen koulutusohjelma
 Tanssin koulutusohjelma
 Valosuunnittelun koulutusohjelma
 Äänisuunnittelun koulutusohjelma
 Tanssijantaiteen maisteriohjelma
 Koreografin maisteriohjelma
 Master’s Degree Programme in Live Art and Performance Studies (LAPS)
 Tanssinopettajan maisteriohjelma
 Teatteriopettajan maisteriohjelma

 Tunnettuja opettajia 

 Kuvataideakatemia 
Leevi Haapala (praxis-maisteriohjelman professori 2014–2015)
Tarja Pitkänen-Walter (maalaustaiteen professori 2013–)
Villu Jaanisoo (kuvanveiston professori 2009–)
Jan Kaila (taiteellisen tutkimuksen professori 2004–2015)
Silja Rantanen (maalaustaiteen professori 2009–2013)
Jyrki Siukonen  (kuvanveiston professori 2004–2008)
Tuulikki Pietilä (taidegrafiikan opettaja, Suomen Taideakatemia 1956–1960, nyk. Kuvataideakatemia)
Helene Schjerfbeck (Taideyhdistyksen piirustuskoulun maalausateljeen ja malliluokan opettaja 1892–1902)

 Sibelius-Akatemia 
Atso Almila (kapellimestari- ja orkesterikoulutuksen professori 2013–)
Andrew Bentley (musiikkiteknologian taiteellinen professori 2015–2023)
Tuomas Haapanen (viulunsoiton professori, rehtori 1987–1990)
Tuija Hakkila-Helasvuo (pianonsoiton lehtori 1987–2004, professori 2014–)
Paavo Heininen (sävellyksen professori)
Matti Hyökki (kuoronjohdon lehtori ja professori 1982–2014)
Markus Lehtinen (oopperakoulutuksen professori 2004–)
Hannu Lintu (vieraileva professori, orkesteri- ja kapellimestarikoulutus 2014–)
Erkki Melartin (Helsingin Musiikkiopiston johtaja 1911–1936, nyk. Sibelius-Akatemia)
Veijo Murtomäki (musiikinhistorian professori 1991–)
Jorma Panula (orkesterinjohdon professori 1973–1993)
Soili Perkiö (musiikkikasvatuksen lehtori 1995–)
Pasi Pirinen (vaskisoitinmusiikin professori 2015–)
Olli Porthan (urkumusiikin professori 1988–)
Veli-Matti Puumala (sävellyksen professori 2005–)
Aija Puurtinen (pop- ja jazzlaulun lehtori 2010–)
Einojuhani Rautavaara (sävellyksen professori 1976–1990)
Kaija Saarikettu (viulumusiikin professori 1985–)
Leif Segerstam (orkesterinjohdon professori 1997–2013)
Inkeri Simola-Isaksson (musiikkiliikunnan lehtori 1977–1993)
Nils Schweckendiek (kuoronjohdon professori 2014–)
Réka Szilvay (viulumusiikin professori 2006–)
Petteri Salomaa (laulumusiikin professori 2003–)
Erik T. Tawaststjerna (pianomusiikin professori 1986–)
Jukkis Uotila (jazzmusiikin professori 1994–)
Martti Rousi (sellomusiikin professori 1998–)
Marko Ylönen (sello- ja kamarimusiikin lehtori 2000–2009, kamarimusiikin professori 2009–2014)

 Teatterikorkeakoulu 
Hannu-Pekka Björkman (näyttelijäntyön professori 2013–2018)
Kari Heiskanen (näyttelijäntyön professori 1.1.1992–31.12.1996)
Dick Idman (näyttelijäntyön professori 1.1.1995–30.4.2001 ja 1.1.2011–31.12.2015)
Esa Kirkkopelto (taiteellisen tutkimuksen professori 2007–)
Tommi Kitti (tanssitaiteen professori 1.8.1990–31.7.1991)
Elina Knihtilä (näyttelijäntyön professori 2013–)
Kaisa Korhonen (ohjaajantyön professori 1.8.1995–31.7.2000)
Marjo Kuusela (tanssitaiteen professori 1.1.1995–31.12.2008)
Kenneth Kvarnström (tanssitaiteen professori 19.8.1993–31.5.1994)
Raila Leppäkoski (näyttelijäntyön professori 1.1.1989–30.6.1995)
Mika Myllyaho (ohjaajantyön professori 1.8.2005–31.12.2005)
Katariina Numminen (dramaturgian professori 2013–2019)
Kirsi Monni (tanssitaiteen professori 1.1.2009–31.12.2018)
Kati Outinen (näyttelijäntyön professori 2002–2013)
Arja Raatikainen (tanssitaiteen professori 15.8.1997–31.7.1998)
Maarit Ruikka (ohjaajantaiteen professori 1.8.2005–31.12.2015)
Laura Ruohonen (dramaturgian professori 1.6.2008–31.5.2013)
Pirkko Saisio (dramaturgian professori 1.1.1997–30.6.2002)
Asko Sarkola (näyttelijäntyön professori 1.1.1983–31.7.1985)
Lauri Sipari (dramaturgian professori 1.8.1991–31.12.1996)
Kristian Smeds (näyttelijäntyön professori 2018–)
Ervi Sirén (tanssitaiteen professori 1.8.1998–28.2.2007)
Erik Söderblom (näyttelijäntyön professori 1.1.2001–31.10.2009)
Ari Tenhula (tanssitaiteen professori 1.8.2007–31.7.2018)
Jouko Turkka (näyttelijäntyön professori 1983–1985)
Ritva Valkama (näyttelijäntyön professori 1.8.1985–31.8.1988)
Vesa Vierikko (näyttelijäntyön professori 2002–2012)
Kari Väänänen (näyttelijäntyön professori 1.11.1992–28.2.1998)

 Taideyliopiston ylioppilaskunta 
Taideyliopiston ylioppilaskunta (TaiYo) on jäsentensä palvelu- ja etujärjestö. Taideyliopiston ylioppilaskuntaan kuuluvat kaikki Taideyliopiston opiskelijat, jotka suorittavat alempaa tai ylempää korkeakoulututkintoa jossakin Taideyliopiston kolmesta akatemiasta. Taideyliopiston ylioppilaskunta syntyi 1. tammikuuta 2013, kun Kuvataideakatemian, Sibelius-Akatemian ja Teatterikorkeakoulun ylioppilaskunnat yhdistyivät. Taideyliopiston ylioppilaskunta on koko Suomen ainoa yksinomaan taideopiskelijoista koostuva ylioppilaskunta.

Edunvalvonnan lisäksi Taideyliopiston ylioppilaskunta ylläpitää Vapaan taiteen tilaa, jossa Taideyliopiston opiskelijat voivat järjestää omia näyttelyitä, esityksiä ja tapahtumia. Tila sijaitsee Helsingissä Katri Valan puiston väestönsuojassa. 

 Alumnitoiminta 
Taideyliopiston alumneja ovat kaikki Kuvataideakatemian, Sibelius-Akatemian ja Teatterikorkeakoulun entiset tutkinto- ja vaihto-opiskelijat.

Kuvataideakatemian alumneja ovat myös sitä edeltäneen Suomen Taideakatemian entiset opiskelijat. Teatterikorkeakoulun alumneja ovat myös sitä edeltäneiden Suomen Teatterikoulun ja Svenska Teaterskolan opiskelijat. Aalto-yliopiston Taiteiden ja suunnittelun korkeakoulun esittävien taiteiden lavastuksen koulutusohjelman (ja sitä edeltävien vastaavien erinimisten yliopistojen tai koulutusohjelmien) entiset opiskelijat voivat halutessaan rekisteröityä Teatterikorkeakoulun alumneiksi. 

Taideyliopisto on valinnut 2019 alkaen vuosittain kolme Vuoden alumnia, yhden kustakin akatemiastaan. Tittelin ovat saaneet: 

 2019 – muusikko Elina Mustonen, kuvataitelija ja tutkija Tuula Närhinen sekä valosuunnittelija, lavastaja ja esiintyjä Kalle Ropponen

 2020 – koreografi-tanssitaiteilija ja pedagogi Alpo Aaltokoski, harmonikkataiteilija ja säveltäjä Kimmo Pohjonen sekä kuvanveistäjä Nora Tapper

 2021 – näyttelijä-laulaja Eija Ahvo, musiikkipedagogi ja säveltäjä Markku Kaikkonen sekä kuvataiteilija Outi Pieski

 2022 – dramaturgi, näyttelijä ja muusikko Paula Vesala, mediataiteilija Adel Abidin sekä kapellimestari Dalia Stasevska.

 2023 – kuvataiteilija, kuvataiteen tohtori Jan-Erik Andersson, taiteilija, tutkija, opettaja ja teatteritaiteen tohtori Annette Arlander sekä laulaja, lauluntekijä, musiikkikasvattaja, tutkija, opettaja ja musiikin tohtori Anna Kuoppamäki

 2024 – kuvataitelija Sofia Haapamäki, näyttelijä, ohjaaja, teatterinjohtaja Jakob Höglund sekä äänitaitelija Maija Kauhanen.

 Organisaatio 
 Taideyliopiston rehtorit 
 Rehtorit Vuosi Tiina Rosenberg  1.1.2013–1.6.2015 Paula Tuovinen 2.6.2015–30.11.2015 (virkaa tekevä) Jari Perkiömäki 1.12.2015–30.11.2020 Kaarlo Hildén 1.12.2020–30.11.2029

 Taideyliopiston hallitus 2022–2025 
 VTM Eero Holstila (puheenjohtaja)
 OTK, varatuomari Astrid Thors (varapuheenjohtaja, 31.12.2023 saakka)
 FT Leevi Haapala
 OTT, varatuomari Jukka Kekkonen
 TaM Sonya Lindfors
 Professori Kristiina Ilmonen
 Professori Kirsi Monni
 Suunnittelupäällikkö Katariina Kivistö-Rahnasto
 Yliopistonlehtori Anu Vehviläinen
 Opiskelija Sini Kaartinen
 Opiskelija Mikael Karkkonen
Lähde

 Lähteet 

Aiheesta muualla
Taideyliopiston viralliset kotisivut

*