F. A. Kaselius

Frans August Kaselius, sukunimi esiintyy myös muodossa Caselius (5. lokakuuta 1838 Ruovesi – 19. joulukuuta 1894 Tampere)Kirkollisia ilmoituksia: Kuolleita: Laivuri F. A. Kaselius 56 w. 2 k 14 p., Tampereen Uutiset, 1895, No 1, sivu 1, julkaistu 1.1.1895Kuolinilmoitus, Laiwuri Frans Aug. Kaselius, Tampereen Uutiset, 1895, No 3, sivu 1, julkaistu 5.1.1895 oli suomalainen 1800-luvun lopulla Tampereella asunut runoilija ja arkkiveisujen tekijä.Suomen Kirjailijat 1809-1916, Caselius, Frans August, sivu 115, toimittanut Maija Hirvonen, Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran Toimituksia 570, Tampere, 1993 Omana aikanaan laajalti Suomessa tunnettu Kaselius julkaisi ainakin 68 erilaista arkkiveisuvihkoa, arkkiveisut käsittelivät pääasiassa erilaisia ajankohtaisia uutistapahtumia, kuten onnettomuuksia, murhia, sotia ja Venäjän keisariperheen vaiheita. Kaseliuksen arkkiveisu Sotilas Otto Luodin nuoruus sekä lankeemus ja kauhia kuolema joutui poikkeuksellisesti painoylihallituksen kieltämäksi ja sen painos poltettiin.Suomalaisen Kirjallisuuden Seura - Kynällä kyntäjät-verkkojulkaisu : Arkkiveisunikkari Fans August KaseliusAnna Kuismin : Rahvas ja kirjallisuuden rikkaruohot: Arkkiveisujen tekijät, myyjät ja kuluttajat 1800-luvun Suomessa, Ennen ja nyt historian tietosanomat 1/2021

Kaselius toimi kyyditsijänä ja laivurina. Hänellä oli Tampereen pormestarin myöntämä reisupassi.Ottakaa varas kiinni, Aamulehti, 1889, No 72, sivu 4, julkaistu 18.6.1889 Kaseliuksen puoliso oli Wilhelmina Tuomaantytär (o.s. Fagerholm).Kuulutetuita: Messukylän kirkossa: kyyditsijä, nuorim. Frans August Kaselius Tampereen kaupungin seurakunnasta ja Hatanpään Peltolammin itsellisleski Wilhelmina Tuomaantytär Fagerholm Messukylän emäseurakunnasta, Tampereen Sanomat, 1871, No 42, sivu 1, julkaistu 16.10.1871 Frans Kaselius kirjoitti runoja ja veisuja nimillä F.A. Caselius, F.A.K., F.A.K-s, ja F.A. Kaselius.  

 Teoksia 
 Yksi Surullinen Laulu kauhiasta murha-tapauksesta Lähdekorwen torpassa Tyrwään pitäjällä. 1870
 Kaksi aiwan uutta Surullista Laulua. Ensimmäinen: Kahdeksan lapsen murhaajatar. Toinen: Isä neljän lapsen murhaajana. 1875 
 Kaksi surullista laulua : ensimmäinen höyrylaiva Österbottenin surkiasta tulipalosta : toinen: Lahden kylän hirvittävä tulipalo Hollolassa 19 päivä kesäkuuta 1877. Porvoo 1877
 Murhe-weisu hänen majesteettinsa keisari Aleksanteri toisen jälkimuistoksi Suomen kansalle. G. W. Wilen ja Kumpp., Turku 1881
 Susien surkuttawainen tuho työ eli äitin itkewäinen ääni suden syöneen lapsen yli, tahi wärsyt joita murhe mielin hyräili. Helsinki 1881
 Kolmen ihmisen surma Kokemäen kirkossa ja kolmen tuhannen hämmästys sekä hirveä lähtömarssi joulu aamuna. O. Palanderin kirjapaino, Pori 1883
 Palkolliste riemu-polkka marraskuussa : Pyhäinpäiwä laulu nuorukaisille. Helsingin kirjapainoyhtiö, Helsinki 1883
 Karwari Oman'in wiimeinen hengen weto poikansa ja waimonsa kauhistawaisen murhakirween alla. Oulu 1884
 Nurmeksen kirkon ja kirkonkylän surkia tulipalo 20 päiwä heinäkuuta 1891. Tampere 1891
 Lehtori Nantti Sainion arvaamaton lähtö maailmasta ja vaimonsa vangitus. Uusi kirjapainoyhtiö, Tampere 1892
 Murheweisu suuresta ihmisjoukon surmasta merellä Helsingin lähellä höyrylaiwain Ajaxin ja Runebergin yhteentörmäyksessä elokuun 8 päiwää wastaan vuonna 1892. Jyväskylän kirjapaino, Jyväskylä 1893
 Petollinen rakkaus eli Antti Huovilan onneton naiminen ja vaimonsa vangitus. E. J. Ellilä 1940

 Lähteet 

 Jyväskylän yliopiston kirjaston arkkiveisukokoelma : Frans August Caselius 

 Viitteet 

 Aiheesta muualla 
Frans August Kaselius (1838–1894), GENi 

Luokka:Suomalaiset runoilijat
Luokka:Vuonna 1838 syntyneet
Luokka:Vuonna 1894 kuolleet