Pistesiipi

Pistesiipi (Pelosia muscerda) on hoikka, siilikkäisiin kuuluva perhoslaji.

 Koko ja ulkonäkö 
Kapeasiipinen, harmaa perhoslaji. Etusiivet ovat lähes tasaisen vaaleanharmaat, etureunasta usein hieman vaaleammat, pituuteensa nähden kapeat ja kärjestään lähes suorat. Siiven keskivaiheilla on kolmesta neljään mustan pisteen muodostama rivi siiven etureunasta kohti siiven takareunan kärkeä. Lisäksi lähempänä siiven tyveä ja takareunaa on vinottain kaksi mustaa pistettä. Takasiivet ovat harmaanvalkoiset, etureunastaan vähän tummemmat. Lepäävä perhonen pitää siipiään vaakatasossa osittain päällekkäin, mikä antaa sille lähes suorakaiteen muodon. Siipiväli on koiraalla 23–27 mm ja naaraalla 24–32 mm.Svenska fjärilar UK Moths Nationalnyckeln till Sverges flora och fauna. Fjärilar: Ädelspinnare–tofsspinnare Lepidoptera: Lasiocampidae–Lymantriidae.  s. 338–340Norges sommerfugler 

 Levinneisyys ja lentoaika 
Lajin levinneisyys ulottuu Pohjois-Espanjasta Keski- ja Pohjois-Euroopan poikki itään aina Japaniin saakka. Suomessa laji on eteläinen tulokas, joka tavattiin ensimmäisen kerran vuonna 1927. Havainnot painottuvat nykyäänkin etelärannikon tuntumaan, mutta hajanaisia löytöjä on suunnilleen Pori–Joensuu-linjalle saakka. Perhoset lentävät yhtenä sukupolvena heinäkuun puolivälistä elokuun puoleenväliin.Perhoswiki

 Elinympäristö ja elintavat 
Pistesiipi elää kosteissa lehtimetsissä usein lähellä rantaa ja saattaa sopivalla paikalla olla runsaslukuinen. Perhosilla on myös taipumusta vaellella etsien uusia elinpaikkoja. Perhoset aloittavat lentonsa hämärän laskeutuessa ja jatkavat pimeän aikaan. Molemmat sukupuolet tulevat hyvin valolle sekä syömään makealla nesteellä kostutetulle syötille.

Naaras munii munat ryhmiksi puiden jäkäläisille oksille tai rungolle. Munat kuoriutuvat paria viikkoa myöhemmin ja toukat kasvavat hitaasti ennen talvehtimistaan kuorenraoissa. Toukat ovat yöaktiivisia ja viettävät piilottelevaa elämää oleskellen päivät puunkoloissa tai vastaavissa paikoissa. Siksi toukkia tapaa luonnossa harvoin. Ne ovat täysikasvuisia touko-kesäkuun vaihteessa ja koteloituvat toukkakarvoilla suojettuun kotelokoppaan kaarnankoloon tai jäkäläkasvuston alle. Kotelovaihe kestää 3–4 viikkoa.

 Ravintokasvi 
Toukka syö puiden oksilla kasvavia viherleviä ja jäkäliä. Kasvatuksessa se kelpuuttaa myös kuihtuneet kasvinlehdet, mutta niiden kuulumisesta ruokavalioon luonnossa ei ole tietoa.

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 
 Moths and Butterflies of Europe and North Africa 
 Bestimmungshilfe des Lepiforums 

Luokka:Siilikkäät