AKI-liitot

AKI-liitot on Suomen Kanttori-urkuriliiton, Suomen kirkon pappisliiton ja Suomen teologiliiton yhteinen edunvalvonta- ja kattojärjestö. Yhdistys perustettiin vuonna 2001 nimellä Akavan kirkolliset ammattiliitot, ja se on toiminut nykymuodossaan vuodesta 2005.Historia  AKI 2012 Vuonna 2012 kattojärjestön nimeksi tuli Kirkon akateemiset AKI r.y. ja vuonna 2021 liiton nimi lyhentyi muotoon AKI-liitot ry. AKI on keskusjärjestö Akavan jäsen sekä Vakava ry:n kautta Julkisalan koulutettujen neuvottelujärjestö JUKOn jäsen. AKIn perusliittoihin kuuluvien jäsenten asioita hoitavat kirkon työpaikoilla JUKOn asettamat luottamusmiehet ja kristillisissä järjestöissä AKIn omat luottamusmiehet. 

Liiton jäsenet ovat pappeja, teologeja ja kanttoreita, jotka kuuluvat omiin perusliittoihinsa. Jäseniä perusliitoissa on yhteensä noin 5 100. Kaikilla liitoilla on myös opiskelijajäseniä ja opiskelijatoimintaa.

AKI vastaa yhteisön palkka- ja muusta edunvalvonnasta sekä työmarkkina- ja järjestöyhteyksistä. Perusliitot vastaavat ammattialansa identiteettiin, koulutukseen ja ammatilliseen toimintaan liittyvistä asioista sekä kansainvälisistä ammatillisista yhteyksistä.

 Edunvalvonta 
AKI valvoo jäsenkunnan palkkauksellisia sekä työ- ja vapaa-aikaan liittyviä etuja kirkon sektorilla sekä järjestö- ja yksityissektorilla. AKI-liitot osallistuu JUKOn kautta Kirkon virka- ja työehtosopimuksen (KirVESTES) neuvottelemiseen. AKI-liitot on Kristillisten järjestöjen työehtosopimuksen sopijajärjestö.

Ammatillisessa ja koulutuksellisessa edunvalvonnassa AKI tukee perusliittojensa toimintaa ja antaa niille resursseja. AKI-liittojen palveluksessa työskentelee työmarkkinajuristi, joka neuvoo sekä tukee jäseniä erimielisyystilanteissa ja riita-asioissa.

 AKI-yhteisön arvot 
AKI perustaa toimintansa seuraaville arvoille:

 1. Ammatillisuus 
Ammattijärjestönä AKI korostaa jäsenten ammattitaidon ja ammatillisuuden sekä niiden jatkuvan kehittämisen merkitystä.
AKI kannustaa jäseniä kollegiaalisuuteen, oman ja työtovereiden työn arvostamiseen, yhteistyön rakentamiseen ja työssä jaksamisen edistämiseen.
Ammatti- ja yhteistyöjärjestönä AKI toimii työmarkkina- ja vaikuttamiskentässä asiantuntijuuden pohjalta ja pyrkii hyvään lopputulokseen rakentavin keinoin.

 2. Läpinäkyvyys ja avoimuus 
Avoimella toimintakulttuurilla AKI pyrkii siihen, että liiton tarkoitusperät, toimintatavat ja vastuuhenkilöt ovat kaikkien nähtävillä.
Päätöksenteko AKIssa on julkista. Viestinnässä AKI on selkeä ja yksiselitteinen.
AKI kannustaa jäseniä avoimeen keskusteluun ja osallistumaan yhteiseen päätöksentekoon.
AKI on valmis vastaamaan uusiin haasteisiin ja olemaan yhteistyössä muiden toimijoiden kanssa.

 3. Oikeudenmukaisuus 
AKI pyrkii oikeudenmukaisuuteen ja tasa-arvon edistämiseen.
Oikeudenmukaisuuden toteutumisessa kiinnitetään erityistä huomiota jäsenten työn ja koulutuksen merkitykseen kirkon toiminnassa ja identiteetissä. Tähän liittyvät myös työstä saatava korvaus ja muut palvelussuhteen ehdot.
AKI edistää erityisesti sukupuolten tasa-arvoa ja vastustaa kaikkea epäasiallista kohtelua.

 4. Vastuullisuus 
AKI on vastuussa ensisijaisesti jäsenilleen.
AKI tekee ratkaisunsa ja asettaa tavoitteensa vastuullisesti siten, että jäsenten edun lisäksi otetaan huomioon niiden vaikutus myös toimintaympäristöön ja muihin asianosaisiin.

 Jäsenlehti Crux 
AKI julkaisee neljä kertaa vuodessa ilmestyvää Crux-lehteä.

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 
akiliitot.fi

*