Brjansk-interstadiaali

Brjansk-interstadiaali eli Dunajevo-interstadiaali oli Itä-Euroopassa ennen viime jääkauden huippuvaihetta vallinnut suhteellisen lauha ilmastovaihe noin 32 000–24 000 radiohiilivuotta sitten, Valdai-kauden keskivaiheilla.Rutter&Velichko 1997, s. 55 Silloin Keski-Venäjälle syntyi kuivalle ilmastolle ominaisen lössin sijasta lämpimähköstä ja kosteahkosta kertovia kerrostumia. Jakso vastaa Denekamp-interstadiaalia Luoteis-Euroopassa. Se oli osa pidempää Brjansk-megajaksoa eli Leningrad-megajaksoa (noin 58 000–24 000), joka vastaa happi-isotooppivaihetta MIS 3.J. Ehlers, P. L. Gibbard, P. D. Hughes (toim.). 2011. Quaternary Glaciations – Extent and Chronology. Vol. 15. A closer look.

Brjansk-interstadiaali näkyy selvänä maannoksen muodostumiskerrostumasarjana lössikerrostumien välissä. Ennen Brjanskia oli Hengelo-interstadiaali, jonka aikana muodostui lössiä,Rutter & Velichko 1997, s. 174–177 mutta Brjanskin interstadiaali oli silti melko kylmä. Arktisia eläimiä, muun muassa sopuleja, oli Valko-Venäjän Mezinissä. Kaudella oli melko kuivaa, vuotuinen sademäärä noin 200–300 mm; kylmä talvi kesti 9 kuukautta ja lämpötila tammikuussa oli -30–40 °C. Ikiroudan eteläraja kulki Keski-Ukrainassa. Jossain vaiheessa koko Suomi oli jään peitossa kaakkoisosaa lukuun ottamatta. Ihmisasutusta oli Valko-Venäjän keskiosissa ja niinkin pohjoisessa kuin Uralin läntisillä pohjoisrinteillä. Brjansk-interstadiaalia seuraa Venäjän läntisellä tasangolla noin 24 000 radiohiilivuotta sitten Valdai III -lössin kerrostuma. Venäjän tasangon vanhimmat yläpaleoliittiset asuinpaikat saattavat sijouttua Brjansk-interstadiaaliin.

Katso myös
Sungir
Kostjonkin kulttuuri
 Lähteet 
"Rutter & Velichko 1997" ''Quaternary of Northern Eurasia: Late Pleistocene and Holocene landscapes, stratigraphy and environments, Nat W. Rutter, editor-in-chief, Guest editors A. A. Velichko et al, Vols 41/42 July/August 1997, ISSN 1040-6182

 Viitteet 

Luokka:Veiksel-jääkausi