Aron Johaninpoika Klöfverskjöld

Aron Johaninpoika Klöfverskjöld (1605–1666) oli Johan Ottenpoika Klöfverbladin poika.

Hänet otettiin kamarikirjuriksi kuninkaalliseen tilikamariin eli verokamariin sekä nimitettiin 1628 Turun hovioikeuden aatelittoman luokan asessoriksi.A.W.Westerlund: Turun hovioikeuden presidentit ja virkamiehet s. 200, Turku 1923 Tässä virassa ollessaan Aron Klöfverskjöld teki opintomatkan Hollantiin Amsterdamiin, missä hän hoiti opiskelunsa ohella kangasostoksia Ture Bjelkelle sekä välitti maanmiehilleen uutisia kotimaasta, etenkin kuninkaan sotamenestyksestä Puolan sodassa.Jussi Nuorteva: Suomalaisten ulkomainen opinkäynti ennen Turun akatemian perustamista 1640, s.391, Helsinki 1999 Kotiin matkaltaan hän palasi 1630.

Aron Johaninpoika määrättiin joulukuussa 1631 Viipurin linnanisännäksi ja 1646 linnanpäälliköksi.A.W.Westerlund: Turun hovioikeuden presidentit ja virkamiehet s. 201, Turku 1923 Siirtyi Savonlinnan linnanpäälliköksi, mutta palasi entiseen toimeensa Viipuriin 1651. Oli sen toimikunnan jäsen, jonka Käkisalmen läänin rajalla piti vaihtaa karkulaisia Venäjän ja Ruotsin välillä. Toimi 1657 Viipurin maapäivien maamarsalkan sijaisena.Klöfverskiöld, Aaron Juhananpoika Tietosanakirja osa 4, palsta 1117–1118, Helsinki 1912

Savonlinnan päällikkönä toimiessaan Klöfveskjöld havaitsi lukuisia epäkohtia linnassa. Itse linnaa käytettiin 1650-luvulla varikkona ja majoituspaikkana. Se oli kuitenkin liian pieni esimerkiksi silloin, kun ohi marssiva sotaväenosasto sattui yöpymään kaupungissa. Sodan aikana 1655 Suomen läänin maaherroista ainoastaan Axel Stålarmilla oli sotakokemusta. Hän halvaantui kuitenkin vaikeasti jo alkukeväästä 1656, jolloin linnanpäällikkö Klöfverskjöld joutui läänistä vastuuseen. Tämän vuoksi valtioneuvosto päätti 16.6.1656 lähettää hänelle Viipuriin asiantuntija-apua, varustaa kuuden laivan laivasto Suomeen ja näille pieniä lisäaluksia.Jussi T. Lappalainen: Sadan vuoden sotatie Tämä laivaston lisäys johtui venäläisten alusten ilmaantumisesta Suomenlahdelle, mikä aiheutti Tukholmassa paniikin, olihan kuningas lähinnä vain varustautunut Tanskasta tulevaan merihyökkäykseen.

Klövferskjöldin 26.6.1656 Tukholmaan lähettämä yksityiskohtainen luettelo tarvittavasta sotamateriaalista osoittaa, ettei täysimittaiseen sotaan oltu varauduttu ja että säännöllistä sodankäyntiä varten Suomi oli varustettava alusta lähtien.

Aron Klöfverblad aateloitiin 1653 nimellä Klöfverskjöld. Hän osallistui 1660 valtiopäiville sekä Kaarle X:n hautajaisiin, missä talutti hautasaattueen yhtä hevosta.

Puoliso: Anna Rothovia, Turun piispa Isak Rothoviuksen tytär. Heidän lapsensa olivatG. Elgenstierna: Svenska adelns ättartavlor IV, s. 195:
 Johan Klöfverskjöld, ylioppilas Turussa 1645, k. 1657
 Aron Klöfverskjöld, furiiri Burghausenin rykmentissä
 Anna Klöfverskjöld, k. 19.9.1688, puoliso Turun akatemian filosofisen tiedekunnan toinen apulainen, sitten Helsingin kirkkoherra Andreas Laurentii Nycopensis
 Christina, k. 20.8.164, puoliso Akaan kirkkoherra Jakob Ichtydius
 Emerentia, k. ennen 1680, puoliso Rantasalmen kirkkoherra Anders Kyander
 Elisabet, k. 1693, puoliso Turun hovioikeuden asessori Jakob Valstenius
 tytär, puoliso majuri Bernd Piper

Lähteet

Luokka:Ruotsalaiset aateliset
Luokka:Vuonna 1605 syntyneet
Luokka:Vuonna 1666 kuolleet