Luotsiperhoset

Luotsiperhoset' s. 233, aikaisemmalta nimeltään haapaperhoset ja luotsiperhoset, (Limenitidinae) on täpläperhosiin kuuluva päiväperhosten alaheimo. Siihen kuuluu maailmanlaajuisesti ehkä jopa yli 1000 perhoslajia.

 Piirteitä 
Haapa- ja luotsiperhoset ovat taksonomisesti hankala ryhmä, sillä niille ei ole löydetty koko ryhmää yhdistäviä tuntomerkkejäKauri Mikkola, Jussi Murtosaari & Kari Nissinen (toim.): Perhosten lumo - Suomalainen perhostieto. Suomen Perhostutkijain Seuran 50-vuotisjuhlajulkaisu. Helsinki: Tammi, 2005.  s. 241, ryhmän luokittelussa on ollut epäselvyyksiähttp://tolweb.org/Limenitidinae ja sillä on ollut jopa niin kutsutun roskakoritaksonin asema. Molekyylibiologinen tutkimus on kuitenkin selvittämässä ryhmän rakennetta ja monet lajit sijoittuvat muihin alaheimoihin.http://nymphalidae.utu.fi/Nymphalidae/Limenitidinae/Limenitidinae.htm Nämä perhoset ovat keskikokoisia tai kookkaita, mutta ruumiinrakenteeltaan verraten hentoja. Monien lajien siivissä on siiven poikki kulkeva vaalea raita ja jotkin lajit jäljittelevät ulkonäöllään myrkyllisiä perhosia. Perhosten lentotapa on erikoinen, sillä ne liitelevät huomattavan pitkiä matkoja. Monen lajin aikuiset yksilöt käyvät kukkien sijasta imemässä nesteitä mätänevistä hedelmistä, ulosteista tai jopa raadoista.Kristensen (ed.) "Lepidoptera, Moths and Butterflies. Volume 1. Evolution, Systematics and Biogeography". Handbook of Zoology. de Gruyter 1998.  s. 289

Levinneisyydetään haapa- ja luotsiperhosten alaheimo on kosmopoliittinen, sillä niitä elää kaikilla mantereilla. Ne kuitenkin puuttuvat kokonaan Uudesta Seelannista. Lisäksi muuton runsaslajisella Madagaskarilla elää vain 4 alaheimon lajia.

Useimmista perhosryhmistä poiketen haapa- ja luotsiperhosten munat ovat piikikkäitä ja muistuttavat usein merisiiliä, mutta tämäkään piirre ei aina pidä paikkaansa. Toukat ovat ulkonäöltään vaihtelevia, mutta niiden selkäpuolella on usein kookkaita ulokkeita. Toukat käyttävät ravinnokseen monia kaksisirkkaisia kasvilajeja, mutta kailot (Bebearia) elävät yksisirkkaisilla kasveilla, useimmiten tyräkeillä.

 Tribukset ja suvut 
Alaheimon neljään tribukseen kuuluu nykykäsityksen mukaan 986 eri lajia, mutta viime aikoina uusia lajeja on kuvattu erityisesti Afrikasta. Lajimääriltään suurimpia sukuja ovat liiturit (Neptis), siskoset (Adelpha), pantaset (Euphaedra), kosioiset (Euriphene) sekä kailot (Bebearia).

 Limenitidini
 luotsit Limenitis
 marmoriluotsit Lelecella
 vasamaluotsit Sumalia
 kirjoluotsit Moduza
 lauttaluotsit Patsuia
 arinaluotsit Litinga
 silkkiluotsit Parasarpa
 idänluotsit Tarattia
 kehräluosit Auzakia
 sepelluotsit Lamasia
 ruskoluotsit Pandita
 ajurit Athyma
 siskoset Adelpha
 marttaperhoset Lebadea
 väijöt Cymothoe
 kulmuväijöt Harma
 nuoliperhoset Kumothales
 lumehtijat Pseudacraea
 lumeliiturit Pseudoneptis

 Neptini
 luovijat Pantoporia
 rusoluovijat Lasippa
 liiturit Neptis
 luotsiliiturit Seokia
 tarhaliiturit Phaedyma
 erakkoliiturit Aldania

 Parthenini
 fregatit Parthenos
 vuorifregatit Bhagadatta

 Adoliadini
 herttuat Lexias
 pantteriperhoset Neurosigma
 jokiajurit Abrota
 rubiinivoudit Dophla
 voudit Bassarona
 nihdit Euthalia
 valehulmot Euthaliopsis
 vahdit Tanaecia
 säröset Catuna
 helmikanaperhoset Hamanumida
 koversiivet Euptera
 afrikanajurit Pseudathyma
 tylppösiivet Aterica
 ruutusäröset Cynandra
 varjostajat Euryphura
 lumehopeatäplät Pseudargynnis
 pantaset Eupaedra
 kosioiset Euriphene
 kailot Bebearia
 kannuskailot Euryphaedra
 tulipantaset Harmilla

 Lähteet 

*