Saif al-Islam Gaddafi

Saif al-Islam Gaddafi (; 25. kesäkuuta 1972 – 3. helmikuuta 2026 Zintan) oli Libyan entisen hallitsijan Muammar Gaddafin seitsemästä pojasta toiseksi vanhin ja kansainvälisesti tunnetuin. Gaddafi toimi oman ihmisoikeusjärjestönsä johtajana ja hänestä veikattiin isänsä kruununperijää. Libyan sisällissodan jälkeen Muammar Gaddafin hallinto kuitenkin kukistui ja Saif al-Islam Gaddafi jäi kapinallisten vangiksi. Libyan väkivaltaisuuksien kiihtyessä myöhemmin uudestaan hänet vapautettiin, joskin hänellä oli Libyan kansainvälisesti tunnustetun hallinnon langettama kuolemantuomio ja Kansainvälisen rikostuomioistuimen antama pidätysmääräys.

Elämäkerta
Saif al-Islam opiskeli insinööriksi Tripolissa, talouden maisteriksi Wienin yliopistossa ja tohtoriksi London School of Economicsissa (LSE). Hänen väitöskirjansa aihe LSE:ssä oli ”Kansalaisyhteiskunnan rooli demokratisoinnissa”. Libyan kansannousun alettua paljastui, että väitöskirja oli maksettu tilaustyö ja että Saif al-Islamin järjestö oli tehnyt yliopistolle suuria rahalahjoituksia. LSE:n johtaja Howard Davies joutui eroamaan. 

Libyassa Saif al-Islam toimi Libyan valtiollisen sijoitusrahaston Libyan Investment Authorityn johtajana ja oli tärkeässä roolissa neuvotteluissa länsimaiden kanssa Libyan pyrkiessä parantamaan suhteita näihin vuosien 2000 ja 2011 välillä. Hän oli mukana neuvottelemassa esimerkiksi Libyan ydinaseohjelmasta luopumisesta, sekä UTA:n lento 772:n, Lockerbien pommi-iskun ja Berliinin yökerhoiskun 1989 uhrien omaisille annettavista korvauksista käydyissä neuvotteluissa. Hänen on sanottu olleen mukana myös neuvotteluissa, jotka päättyivät kiistanalaiseen ratkaisuun vapauttaa Lockerbien pommi-iskun tekijä Abdelbaset Ali Mohmed al-Megrahi vuonna 2009. Lukuisten länsimaiden kanssa käytyjen neuvottelujen ja sopimusten jälkeen Libyan vastaiset kansainväliset pakotteet lopulta poistettiin. Saif al-islamin johtama hyväntekeväisyysjärjestö neuvotteli vapaiksi Filippiinien Jolon saaren muslimiterroristien sieppaamat länsimaalaiset panttivangit, joiden joukossa oli kaksi suomalaismiestä.

Kansainvälinen rikostuomioistuin antoi Saif al-Islam Gaddafista pidätysmääräyksen kesäkuussa 2011. Gaddafia syytettiin rikoksista ihmisyyttä vastaan kansannousun aikana. Saif al-Islam pidätettiin lähellä Obarin kaupunkia Libyan eteläosassa yhdessä useiden avustajiensa kanssa 19. marraskuuta 2011. Saif al-Islamin kolme sormea olivat vahingoittuneet niin, että ne jouduttiin ehkä amputoimaan. Libyan television haastattelema kapinallissotilas kertoi kapinallisten päättäneen katkaista sormet vangitsemistilanteessa. Al-Islamin itsensä mukaan sormet vahingoittuivat Naton ilmaiskussa.

Saif al-Islam sai heinäkuussa 2015 kuolemantuomion Libyan vuoden 2011 sodan aikaisista sotarikoksistaan. Hän oli kuitenkin kapinallisryhmän vankina, joten tuomiota ei pantu täytäntöön.Ylen uutiset Toukokuussa 2017 Gaddafia vankina pitänyt Abu Bakr al-Siddiq -pataljoona ilmoitti vapauttaneensa Gaddafin tämän Libyan itäosia hallussaan pitävän hallituksen armahdettua hänet. YK:n tukeman yleisen kansalliskongressin hallitseman tripolilaisen tuomioistuimen antama kuolemantuomio oli edelleen voimassa.

Gaddafin olinpaikasta ei myöhemmin ollut varmuutta vuosiin. Heinäkuun lopussa vuonna 2021 hän antoi kuitenkin haastattelun yhdysvaltalaiselle The New York Times -lehdelle. Länsi-Libyassa haastattelun antanut Gaddafi kertoi aikovansa asettua ehdolle Libyan presidentinvaaleissa, jotka oli tarkoitus järjestää joulukuussa 2021. Gaddafin ehdokkuus hylättiin ensin, mutta hänelle annettiin myöhemmin lupa osallistua vaaleihin, joita ei kuitenkaan ehditty Libyan poliittisen kuohunnan takia pitää ennen hänen kuolemaansa.

Tuntemattomat hyökkääjät ampuivat Gaddafin tämän omassa puutarhassa Zintanin kaupungissa 3. helmikuuta 2026.

Lähteet

Luokka:Libyalaiset poliitikot
Luokka:Vuonna 1972 syntyneet
Luokka:Vuonna 2026 kuolleet
Luokka:Libyalaiset henkirikosten uhrit