Parlamentin hajottaminen

Parlamentin hajottaminen tarkoittaa, että parlamentin työskentely keskeytetään kesken vaalikauden ja järjestetään ennenaikaiset parlamenttivaalit. Useimmissa maissa parlamentin hajottaminen on vähintäänkin muodollisesti valtionpäämiehen yksinoikeus, joskin monissa maissa todellisen päätöksen tekee esimerkiksi pääministeri.

 Eduskunnan hajottaminen Suomessa 

Suomessa eduskunnan hajottaminen on perinteisesti ollut tasavallan presidentin (alkuaan Venäjän keisarin ja suuriruhtinaan) yksinoikeus, mutta vuonna 2000 voimaanastuneen uuden perustuslain 26 §:n mukaan presidentti voi hajottaa eduskunnan vain pääministerin perustellusta aloitteesta ja eduskuntaryhmiä kuultuaan sekä eduskunnan ollessa koolla.

 Hajotusajankohta Hajotuksen määrääjä  Syy hajotukseen  6. huhtikuuta 1908 keisari Nikolai II epäluottamuslauseeduskunnan senaatille antama Venäjän duuman tehtyä Suomen valtiollisia oloja koskevan välikysymyksen 22. helmikuuta 1909 uuden esittelyjärjestyksen arvostelupuhemies P. E. Svinhufvudin huomautus laittomista toimenpiteistä valtiopäivien avajaispuheessa 18. marraskuuta 1909 asevelvollisuuskorvaukseteduskunta oli torjunut Venäjän vaatimuksista huolimatta 8. lokakuuta 1910 asevelvollisuuskorvaukset ja yhdenvertaisuuslakipuhemies P. E. Svinhufvudin kieltäytyminen esittelemästä eduskunnalle Venäjän lakiin perustuvina esityksinä 1913 2. elokuuta 1917 Aleksandr Kerenski(Venäjän väliaikainen hallituksen pääministeri) valtalakieduskunta oli hyväksynyt valtalain, joka ei toteutunut 23. joulukuuta 1918  (valtionhoitaja) vajaalukuisuussosiaalidemokraattisten kansanedustajien valtaenemmistön esteet osallistua eduskuntatyöhön sisällissodan jälkeen (tynkäeduskunta) 18. tammikuuta 1924  (presidentti) vajaalukuisuusSSTP:n kansanedustajien vangitsemiset (suuri kommunistijuttu 1923) 19. huhtikuuta 1929  lakiesitys valtion virkamiesten palkkojen korotuksestaeduskunta oli hylännyt 15. heinäkuuta 1930 kommunistilaiteduskunta oli jättänyt lepäämään 8. joulukuuta 1953  ristiriidat puolueiden välillä (hallituskriisi) 14. marraskuuta 1961 puolueettomuusaseman uhanalaisuuskiristynyt kansainvälinen tilanne (noottikriisi) 29. lokakuuta 1971 kiista maataloustulostaelintarvikkeiden hintasäännöstelyn laajuus  4. kesäkuuta 1975 kehitysaluelakia koskenut esitysSDP:n ja Keskustan erimielisyys ns. maapaketista.

 Lähteet 

Luokka:Parlamentit
Luokka:Vaalit