Kalevalan mailta

Kalevalan mailta (Från Kalevalas nejder) on suomalainen kansatieteellinen dokumenttielokuva vuodelta 1935. Se esittelee karjalaista luontoa ja kulttuuria. Elokuva liittyi Kalevalan 100-vuotisjuhliin. Elokuva tuhoutui Adams Filmin tulipalossa 1959. Siitä on säilynyt vain alkuosa ja kahdentoista minuutin verran äänettömiä katkelmia.Suomen kansallisfilmografia 1, sivu 612
pienoiskuva|Runonlaulaja ja kanteleensoittaja Timo Lipitsä.

Näyttelijät

Sisältö

Alkunäytös: Alussa kerrotaan Elias Lönnrotin työstä Kalevalan kokoajana ja Akseli Gallen-Kallelan työstä suomalaisten kansalliseepoksen kuvittajana. Elokuvassa näytetään Gallen-Kallelan Kalevala-aiheisia kuvia, kuten Lemminkäisen äiti, Kullervon kirous, Sammon ryöstö ja Väinämöisen lähtö.

Kalevalan mailta: Toisessa osassa näytetään Karjalan luontoa ja sen erityispiirteitä. Eläimet saavat oman esittelynsä. Karjalaisten elämästä näytetään muun muassa kaskenpolttoa, äestystä, lehmisavuja, kehräystä ja kalastusta. Mukana on myös ägläjärveläisen karhunkaataja Jaakko Pyyn haastattelu. Musiikillista antia edustavat kanteleensoittajat, runonlaulajat ja itkuvirret. Käsittelynsä saavat myös karjalaisten juhlat, kuten praasniekat eli kyläjuhlat ja karjalaisten hääseremoniat.

Arviot

Kriitikot arvioivat Kalevalan mailta -dokumentin lähinnä sarjaksi erillisiä kuvia, jolla on kuitenkin arvonsa vanhan karjalaiskulttuurin tallentajana. Karjala-lehden kriitikko kaipasi teokseen punaista lankaa, yhteenkokoavaa juonta ja piti sitä pitkäveteisenä. Helsingin Sanomat näki elokuvassa myös hyvää, kuten muinaisten häämenojen tallentaminen ja kuvauksen korkea taso. Myös Ylioppilaslehti kehui kuvausta.Suomen kansallisfilmografia 1, sivu 611

Huomioita

Kalevalan mailta kuvattiin kesä–lokakuussa 1934. Kuvauspaikkoja olivat Lönnrotin syntymäkoti Sammatissa ja Gallen-Kallelan ateljee Ruovedellä. Karjalaiset kuvauspaikat sijaitsivat lähinnä Pohjois-Karjalassa ja Laatokan Karjalassa, kuten Nurmes, Valamo, Suojärvi, Tolvajärvi Korpiselällä ja Mantsinsaari Salmissa. Kuvauksia suoritettiin myös Viipurissa ja Kainuussa (Sotkamo, Kajaani). Kalevalan mailta sai huonon yleisömenestyksen.Suomen kansallisfilmografia 1, sivu 609

Käsikirjoittajista A. O. Väisänen osallistui vuonna 1921 kansatieteellisen elokuvan Häidenvietto Karjalan runomailla tekoon.

Lähteet

Suomen kansallisfilmografia 1, 
Elonet Kalevalan mailta
 Viitteet 

Luokka:Vuoden 1935 suomalaiset elokuvat
Luokka:Suomalaiset mustavalkoelokuvat
Luokka:Suomalaiset dokumenttielokuvat
Luokka:Karjalainen kansanperinne