Boko Haram

Boko Haram (tunnetaan myös nimellä Islamilainen valtio Länsi-Afrikassa)  on nigerialainen islamistinen terroristijärjestö, joka pyrkii syrjäyttämään Nigerian hallinnon ja asettamaan voimaan islamilaisen šarialain maan pohjoisosiin. Se toimii myös naapurimaissa Tšadissa, Nigerissä ja Pohjois-Kamerunissa. Jäsenmääräksi on arvioitu 15 000–20 000.

Syntyneiden jännitteiden taustalta voi löytää paimentolaisten ja maanviljelijöiden välisen konfliktin, jota ilmastonmuutos on vauhdittanut. Kun Saharan autiomaan raja on liikkunut kohti etelää, islaminuskoa tunnustavat fulbepaimentolaiset ovat karjoineen vähitellen tunkeutuneet kristittyjen beromien ja muiden etnisten ryhmien viljelyalueille Nigerian keskiosissa. Ristiriita on saanut uskonsodan luonteen, koska paimentolaiset ovat pääosin muslimeja ja viljelijät enimmäkseen kristittyjä.

Etymologia

Nimi Boko Haram on muodostettu hausan kielen sanasta ”boko” (bōkò, ’väärä’), jota islamismissa käytetään varsinkin länsimaalaistyyppiseen koulutukseen viitattaessa, ja arabian kielen sanasta ”حَرَام” (ḥarām, ’kielletty’); tavallisesti se tulkitaan suomeksi ”Länsimainen koulutus on kiellettyä”. Järjestön virallinen nimi oli alun perin Jamā'atu Ahli is-Sunnah lid-Da'wati wal-Jihād (, ’Profeetan opetuksille (sunna)  käännytystyöstä (da’wa) ja Jihadille omistautuneet’. Abubakar Shekaun pyrittyä liittoutumaan Isisin kanssa järjestö sai uudeksi nimekseen Wilayat Gharb Afriqiya, jolla pyritään ilmentämään järjestön olevan Irakin ja Levantin islamilaisen valtion haara tai ”maakunta”.

Historia ja ideologia

Järjestö perustettiin vuonna 2002. Se aloitti sotilasoperaation islamilaisen valtion luomiseksi vuonna 2009 ja valloitti suuria alueita Koillis-Nigeriassa. Järjestö on sittemmin menettänyt suurimman osan hallitsemistaan alueista.

Boko Haramin mukaan muslimien ei ole sallittua osallistua mihinkään poliittiseen tai yhteiskunnalliseen toimintaan, joka on yhteydessä länsimaisuuteen. Siihen kuuluvat äänestäminen, länsimainen pukeutuminen ja maallinen koulutus. Järjestö vastustaa Nigerian valtiota, sillä se pitää sitä ei-uskovien johtamana. Järjestön perustaja Mohammed Yusuf on sanonut koulutuksen pilaavaan uskon Jumalaan. Suuri osa järjestön ideologiasta ja raakuudesta henkilöityy sen johtajaan Abubakar Shekauhun. 

Toiminta
Mohammed Yusuf perusti Boko Haramin vuonna 2002 Maiduguriin. Hän avasi uskonnollisen keskuksen, johon kuuluu moskeija ja islamilainen koulu, joka sai paljon köyhien perheiden lapsia oppilaikseen. Koulusta tuli jihadistien värväyspaikka taisteluun valtiota vastaan.

Alkuvaiheessa omaa ”islamilaista valtiota” tavoitteenaan pitänyt joukko surmasi korkeintaan joitakin satoja ihmisiä vuodessa. Vuonna 2009 Boko Haram teki useita hyökkäyksiä poliisiasemia ja muita Maidugurin virastoja vastaan. Taisteluissa kuoli satoja järjestön tukijoita, ja Yusuf surmattiin. Järjestö kuitenkin jatkoi toimintaansa ja hyökkäyksiään. Vuosina 2012 ja 2013 kuolonuhreja tuli jo yli 2 000. Vuonna 2014 se surmasi arviolta jopa 10 000 ihmistä ja sieppasi satoja koulutyttöjä. Boko Haramin toiminta on pakottanut noin 1,5 miljoonaa ihmistä pakolaisiksi.

YK:n ihmisoikeusjohtaja Zeid Ra’ad Al Husseinin mukaan Boko Haram käyttää toistuvasti lapsia hyökkäysten etulinjassa, korvattavana tykinruokana. Noin 12-vuotiaiden lasten ruumiita on löydetty taistelupaikoilta. Boko Haram on myös toistuvasti käyttänyt nuoria lapsia itsemurhapommittajina, joukossa on 14-vuotiaan tytön tapaus, jossa tämä kantoi vauvaa selässään ja räjäytti pommin torilla. Mikäli raportit vahvistetaan oikeudessa, ne ovat Zeidin mukaan todisteita sotarikoksista, sekä rikoksista ihmisyyttä vastaan.

Boko Haram käyttää usein moottoripyörillä liikkuvia aseistettuja miehiä, jotka surmaavat poliiseja, poliitikkoja ja keitä tahansa järjestön vastustajia. Järjestö on etenkin kesän 2011 jälkeen hyökkäillyt useasti myös kirkkoihin ja kouluihin. Yhdysvaltain tiedusteluviranomaiset uskovat että järjestöllä on riveissään 4 000–6 000 kovan luokan taistelijaa. Pankkiryöstöjen ja panttivangeista saatujen lunnaiden ansiosta Boko Haramilla on runsaasti varoja, jolla se pystyy maksamaan palkkaa taistelijoilleen, uskoivatpa nämä pohjimmiltaan ryhmän ideologiaan tai eivät.

Boko Haramin taistelijat ovat usein paremmin varusteltuja kuin Nigerian armeijan joukot. Järjestö on saanut haltuunsa panssaroituja miehistönkuljetusajoneuvoja, joita sillä ei ennen ollut. Nigerian armeija on kärsinyt tappioita, mikä on laskenut moraalia ja johtanut sotilaskarkuruustapauksiin.

Nigerian turvallisuusjoukot käyttävät Boko Haramiin kovia otteita surmaten sen jäseniä ilman oikeudenkäyntiä.

Järjestön maailmanlaajuisesti uutisoidut hirmuteot, satoihin tuhansiin kohonnut pakolaisten virta naapurimaihin ja iskut naapurivaltioissa ovat saaneet Kamerunin, Nigerin ja Tšadin liittymään mukaan taisteluun. Afrikan unioni on. kerännyt yhteistä sotajoukkoa Boko Haramia vastaan. Nigerian, Kamerunin ja Tšadin joukot valtasivat takaisin Boko Haramin valtaamia alueita vuoden 2015 alkupuolella. Nigerian armeija valtasi 27. maaliskuuta 2015 Bornon osavaltiossa sijaitsevan Gwozan kaupungin, jota kuvailtiin Boko Haramin päämajaksi. Toukokuussa Nigerian armeija taisteli Boko Haramin kanssa Sambisan metsäalueella, jota pidetään järjestön viimeisenä tukialueena Nigeriassa.

 Koulutyttöjen sieppaus 

14. huhtikuuta 2014 Boko Haram sieppasi 276 koulutyttöä Chibokin kylässä. Osa tytöistä pystyi heti karkaamaan, mutta yli 200 jäi vangiksi. Tytöistä saatiin vain vähän tietoja, kunnes toukokuussa 2016 armeija löysi yhden tytön, joka oli saanut lapsen. Lokakuussa 2016 Nigerian hallitus sai neuvoteltua 21 tytön vapauttamisesta, ja toukokuussa 2017 vapautettiin samalla tavalla 82 tyttöä. Kadoksiin jäi vielä 113.

Luettelo Boko Haramin tekemistä iskuista
pienoiskuva|Nigerian osavaltiot, joissa Boko Haram on tehnyt iskuja vuosina 2012–2013.

 Heinäkuussa 2009 neljässä osavaltiossa Itä-Nigeriassa turvallisuusjoukkojen ja Boko Haramin välisissä taisteluissa kuoli noin 700.
 Syyskuussa 2010 liike vapautti satoja vankeja Bauchin vankilasta.
 Joulukuussa 2010 liike hyökkäsi Josiin ja surmasi 80 ihmistä.
 Toukokuussa 2011 liike iski presidentin virkaanastujaisten jälkeen useissa osavaltioissa.
 Kesäkuussa 2011 liike käytti ensimmäisen kerran pääkaupunki Abujassa itsemurhaiskijää pääpoliisiasemaa vastaan.
 Elokuussa 2011 liike iski Abujassa YK:ta vastaan.
 Marraskuussa 2011 järjestö teki terrori-iskuja poliisiasemille, kirkkoihin ja armeijan tukikohtaan surmaten 150 ihmistä.
 Joulukuun 25. päivänä 2011 järjestö suoritti terrori-iskuja kirkkoihin eri puolilla Nigeriaa tappaen lähes 40 ihmistä.
 1. tammikuuta 2012 järjestön puhemies Abul Qaqa antoi kristityille kolme päivää aikaa poistua pohjois-Nigeriasta. Järjestö ilmoitti myös taistelevansa turvallisuusjoukkoja vastaan alueella, jolle presidentti Goodluck Jonathan oli julistanut poikkeustilan.
 20. tammikuuta 2012 järjestö teki pommi-iskujen sarjan Kanon kaupungissa poliisia, passitoimistoja ja maahanmuuttotoimistoja vastaan, jossa sai surmansa ainakin 150.
 28. tammikuuta 2012 Nigerian armeija ilmoitti tappaneensa 11 järjestön taistelijaa.
 Maaliskuussa 2012 liike poltti 12 koulua Maidugurissa.
 Liike hyökkäili useasti kouluihin vuosina 2013 ja 2014, surmaten satoja koululaisia ja siepaten tyttöjä.
 Huhtikuussa 2014 liike sieppasi yli kaksisataa päättökokeeseen valmistautunutta koulutyttöä.
 3. tammikuuta 2015 lähtien liike tappoi jopa 2 000 ihmistä viikon kestäneessä verilöylyssä Nigerian koillisosassa lähellä Tšadin rajaa. 10 000 asukkaan Bagan kaupunki on poltettu maan tasalle. Satoja naisia jäi vangeiksi.
 Helmikuun 2015 alussa järjestön joukot surmasivat yli sata ihmistä Pohjois-Kamerunin rajakaupungin Fotokolin moskeijoissa ja kodeissa sekä polttivat omaisuutta. Paikallisen median mukaan monelta uhreista oli viilletty auki kaula. Kamerunin armeija pakotti Boko Haramin vetäytymään Fotokolista ja surmasi 50 järjestön taistelijaa.
 6. helmikuuta 2015 järjestö aloitti suurhyökkäyksen Nigerissä ja menetti heti 109 taistelijaansa. Nigerin ja Tšadin yhteisen sotajoukon tappiot olivat neljä kuollutta sotilasta ja yksi siviili.

 Liittolaiset 
Boko Haram on vannonut uskollisuutta Syyriassa ja Irakissa toimivalle Isisille. Isisin kalifiksi julistautunut Abu Bakr al-Baghdadi suhtautui uutistietojen mukaan Boko Haramin lähentymiseen myönteisesti.

 Katso myös 
 Nigerian šariakonflikti

Lähteet

Luokka:Islamilaiset terroristijärjestöt
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Luokka:Uskonto Nigeriassa
Luokka:Syrjintä
Luokka:Jihadistijärjestöt