Hämypensasyökkönen

Hämypensasyökkönen (Amphipyra berbera) on yleisehkö loppukesän yöperhoslaji.

 Koko ja ulkonäkö 
Hämypensasyökkönen on suhteellisen kookas, tummanruskea yöperhonen, jonka siipien pinta on melko kiiltävä. Etusiivet ovat pohjaväriltään tummanruskeat. Rengastäplä ja ulompi poikkiviiru ovat vaaleat ja erottuvat selvästi. Sisempi poikkiviiru on sävyltään ruskeampi, ja mutkittelustaan huolimatta se on siiven etureunassa lähes suora. Poikkiviirut eivät ole yhdensuuntaiset, vaan niiden väliin jäävä alue on siiven takareunassa huomattavasti kapeampi kuin siiven etureunassa, eikä siiven keskivaiheilla näkyvä tumma varjostuma kosketa ulompaa poikkiviirua. Takasiivet ovat etureunastaan ruskeat, mutta muuten kuparinruskeat. Etureunan väri sulautuu siipeen ilman selvää rajaa, ja siipisuonet näkyvät takasiivissä yleensä muuta siipeä tummempina. Imukärsän sivuilla sijaitsevat huulirihmat ovat tummat ja niissä on vaalea kärki. Siipiväli on 47–52 mm.http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/a/amphipyra_berbera.html
http://ukmoths.org.uk/show.php?bf=2298Mikkola K, Jalas I. Suomen perhoset. Yökköset 2. Suomen Perhostutkijain Seura. Otava 1979.  s. 53

Hämypensasyökkönen muistuttaa huomattavan paljon yleisempää hohtopensasyökköstä (Amphipyra pyramidea), josta se tunnistettiin omaksi lajikseen vasta vuonna 1968. Joskus lajin varmistamiseksi perhosen genitaalien tutkiminen voi olla tarpeen.

 Levinneisyys ja lentoaika 
Lajin levinneisyysalue ulottuu Pohjois-Afrikasta Keski-Euroopan poikki Baltiaan ja eteläiseen Skandinaviaan. Suomessa hämypensasyökkönen on etelärannikon ja Lounais-Suomen laji, josta ei ole juurikaan havaintoja Pori–Kouvola-linjan pohjoispuolelta. Perhosia voi tavata heinäkuun lopulta syyskuun lopulle.http://www.insects.fi/Lepidoptera/Noctuidae/Amphipyra/berbera/Amphipyra%20berbera.htm

 Elinympäristö ja elintavat 
Laji on kosteapohjaisten, erityisesti tammea kasvavien lehto- ja sekametsien asukki. Sitä tavataan yleensä yksitellen, mutta voi olla sopivalla paikalla runsaskin. Perhoset lentävät hämärässä ja tulevat valolle, mutta huomattavasti helpommin syötille. Täysikasvuinen toukka koteloituu kotelokopan sisään maahan. Muna talvehtii.

 Ravintokasvi 
Toukka elää erityisesti tammilla (Quercus), mutta kelpuuttaa ravinnokseen myös muita lehtipuita.

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 
 lepiforum.de 
 ohjeita lajien A. pyramidea ja A. berbera erottamiseen 
 Moths and Butterflies of Europe and North Africa 

Luokka:Pensasyökköset