Hiraizumin Puhtaan Maan buddhalaisuuden temppelit, puutarhat ja arkeologiset kohteet

Hiraizumin Puhtaan Maan buddhalaisuuden temppelit, puutarhat ja arkeologiset kohteet on Hiraizumissa, Iwaten prefektuurissa, Japanissa sijaitseva Unescon maailmanperintökohde. Kohde sisältää viisi 1100-luvulta, Heian-kaudelta peräisin olevaa historiallisesti ja kulttuurillisesti merkittävää Puhtaan Maan buddhalaisuuden temppeliä ja muuta aluetta. Se liitettiin listalle kesäkuussa 2011.

 Historia 
1000- ja 1100-lukujen aikana Hiraizumi oli pohjoisen Japanin hallinnon keskus. 1100-luvun alussa Pohjoisen Fujiwara -klaanin perustaja Fujiwara no Kiyohira muutti kaupunkiin tarkoituksenaan rakentaa buddhalaisuuteen perustuva maa. Tästä syystä Hiraizumin asemakaava suunniteltiin kuvaamaan Puhtaan Maan buddhalaisuuden kaikkeuskäsitystä. Kaupunki on pyritty rakentamaan niin, että se on sopusoinnussa luonnon kanssa. Kamakura-shōgunaatti tuhosi kaupungin 1189 ja samalla se menetti poliittisen ja hallinnollisen asemansa. Jäljelle jääneistä rakennuksista monet tuhoutuivat 1200- ja 1300-lukujen tulipaloissa. 1300-luvulta 1500-luvulle temppelit saivat rahoituksensa maaherroilta ja pyhiinvaeltajilta. Tokugawa Ieyasun noustua valtaan 1603 Hiraizumi siirtyi Sendain hanin alaisuuteen.

 Puutarhat ja temppelit 
Hiraizumin Puhtaan maan puutarhat suunniteltiin luonnollisia kiviä, puita ja vuoria kunnioittaen. Tämä suunnittelutapa heijasti Puhtaan Maan buddhalaisuuden ja šintolaisuuden sulautumista. Tämä näkyi muun muassa siinä, että Hiraizumin puutarhojen lammet poikkesivat Kiinan ja Intian vastaavista lammista niiden kaarevien, kivisten rantojen avulla. Kanjizaiō-in Aton puutarhaa lukuun ottamatta Hiraizumin Puhtaan Maan puutarhat ovat linjassa itää kohti.

1000- ja 1100-luvuilla japanilaiselle arkkitehtuurille oli tyypillistä Amida-buddhan hallit eli Amidadōt. Hiraizumin puutarhat ja temppelit toimivat malleina myöhemmille buddhalaistemppeleille muualla Japanissa. Näihin lukeutuivat muun muassa Yōfuku-ji Kamakurassa (1189–1405) ja vuonna 1160 rakennettu Ganjō-ji Shiramizussa.

 Valinta maailmanperintökohteeksi 
 Ensimmäinen ehdokkuus 
Kohde oli ehdolla maailmanperintöluetteloon ensimmäisen kerran vuonna 2008, jolloin sitä ehdotettiin kriteereillä III, IV, V ja VI. Ehdotuksen nimi oli tuolloin Hiraizumin Puhtaan Maan buddhalaisuuden kosmologiaan liittyvä kulttuurimaisema (). Ehdotettuun alueeseen kuului tuolloin, myöhemmin hyväksyttyjen Chūson-jin, Mōtsū-jin ja Muryōkō-in Aton temppelien sekä Kinkeisan-vuoren lisäksi Takkoku no Iwayan ja Chōjagaharahaiji Aton temppelit, Shirotoritate Isekin linnoitus, Honederamura Shōen Isekin ja Ichinoseki Honderan maalaismaisemat sekä Yanaginogosho Isekin hallintoalue. Ehdotettu alue oli kooltaan 551,1 hehtaaria ja sitä ympäröi 8 213,1 hehtaarin suojavyöhyke. Unesco päätti kuitenkin tuolloin viivyttää sen hyväksymistä kunnes Japani tekisi tarkempaa vertailevaa tutkimusta Hiraizumin ja vastaavien kiinalaisten ja korealaisten kohteiden välillä sekä tarkistaisi ehdotetun perintöalueen rajojen sijainnin.

 Toinen ehdokkuus ja hyväksyminen 
Japani asetti kohteen ehdolle uudestaan 2010, jolloin kohteeseen kuuluvat alueet oli rajattu alkuperäisestä yhdeksästä kuuteen. Kohteelle oli annettu myös uusi nimi: Hiraizumin Puhtaan Maan buddhalaisuuden temppelit, puutarhat ja arkeologiset kohteet. Hyväksyttyjen kohteiden lisäksi Japanin tekemässä ehdotuksessa oli mainittu lisäksi hallintoalue Yanaginogosho Iseki, mutta Unesco jätti sen pois hyväksytystä alueesta. Kohde hyväksyttiin luetteloon 2011 kriteereillä II ja VI. Japanin tekemässä ehdotuksessa oli mainittu myös kriteeri IV. Unescolle neuvoa antava ICOMOS kuitenkin katsoi, ettei kyseinen kriteeri täyttynyt, joten Unesco jätti kyseisen kriteerin pois valintaperusteista.ICOMOS 2011, s. 231 Alueen koko on 187 hehtaaria ja sitä ympäröi 5 998 hehtaarin suojavyöhyke.ICOMOS 2011, s. 225

 Kohteet 
 Hyväksytyt kohteet 
 Kohde Kuvaus Kuva Chūson-ji  Chūson-ji oli ensimmäinen Fujiwara no Kiyohiran Hiraizumiin rakentamista temppeleistä. Suurin osa siihen kuuluneista rakennuksista tuhoutui tulipalossa vuonna 1337. Vuodesta 1953 eteenpäin alueella tehdyt arkeologiset kaivaukset ovat paljastaneet muun muassa Ōikegaran Ato -nimisen puutarhan. Maailmanperintökohteeseen luetaan Chūson-jin-temppeli ja sen puutarhan jäänteet.  150px Mōtsū-ji  Mōtsū-jin temppeli rakennettiin alun perin 1100-luvun puolivälissä. Kaikki temppelin alkuperäiset rakennukset tuhoutuivat 1200- ja 1500-lukujen tulipaloissa. Alueelle on tulipalojen jälkeen rakennettu joitakin uusia rakennuksia, kuten 1700-luvulta peräisin oleva Jōgyōdōn temppeli. Vuosien 1930 ja 1990 välillä tehdyissä kaivauksissa löydettiin temppelirakennusten jäänteiden lisäksi myös kaksi puutarhaa: Mōtsū-ji Teien ja Kanjizaiō-in Teien. Molemmat puutarhat on sittemmin kunnostettu. Mōtsū-ji Teienin keskeisin piirre on Ōizumigaiken lampi. Maailmanperintökohteeseen luetaan temppelin jäänteet ja uudelleenrakennettu puutarha.ICOMOS 2011, s.226  150px Kanjizaiō-in Ato  Kaivaukset ovat paljastaneet Kanjizaiō-in Aton temppelin päärakennusten jäänteitä, kuten Dai-amidadōn ja Shō-amidadōn hallit. Temppelissä on Maizurugaike niminen Puhtaan Maan puutarha, jossa on noin sata metriä läpimitaltaan oleva lampi. Lammen keskellä on saari. Maailmanperintökohteeseen luetaan temppelien jäänteet ja sen kunnostettu puutarha.  150px Muryōkō-in Ato  Temppeli rakennettiin 1100-luvun lopussa ja se tuhoutui tulipalossa 1200-luvun puolivälissä. Nykyisin sekä temppeli että sen puutarha ovat riisipeltojen peittämiä. Maailmanperintökohteeseen luetaan temppelialueen rauniot sekä sen puutarha.ICOMOS 2011, s.227  150px Kinkeisan  Noin sata metriä korkea pyhä vuori oli aikanaan Hiraizumin keskeinen kiintopiste. Sen huipulta on löydetty yhdeksän kumpua, joihin Pohjoisen Fujiwara -klaanin arvellaan haudanneen sūtria.  150px

 Hylätyt kohteet 
 Kohde Kuvaus Kuva Yanaginogosho Iseki  Yanaginogosho Iseki on arkeologinen kohde, joka kattaa Pohjoisen Fujiwara -klaanin muinaisen hallintoalueen. Se rakennettiin alun perin 1000-luvun lopun ja 1100-luvun alun aikana. ICOMOS katsoi, ettei alue täyttänyt tarvittavia kriteerejä, jonka seurauksena se jätettiin maailmanperintöluettelon ulkopuolelle. 

 Lähteet 


 Viitteet 

 Aiheesta muualla 


Luokka:Unescon maailmanperintökohteet Japanissa
Luokka:Uskonnolliset rakennukset Japanissa
Luokka:Iwaten prefektuuri
Luokka:Buddhalaisuus Japanissa
Luokka:72.24 Uskonnolliset rakennukset