Tammiston koetila

Tammiston koetila oli Vantaalla Tammistonmäen eli nykyisen Tammiston luonnonsuojelualueen lounaisrinteellä sijainnut entinen Rosendalin kartano, jonka Keskusosuusliike Hankkija osti 1916 koemaatilakseen viljanjalostusta varten. Hankkija oli aloittanut kasvin­jalostuksen jo 1913 ja tarvitsi pääkaupunkiseudun läheltä maatilan tätä varten. Hankkija rakennutti kartanon viereen laboratoriorakennuksen 1918.

Hankkija luopui Tammiston koetilasta asteittain 1970-luvulla. Kartanon nimi muutettiin Tammiston tilaksi, mutta kartanorakennukset purettiin 1980-luvulla ja tilalle luonnonsuojelualueen lounaiskulmaan on kasvanut metsää. Jo 1940-luvulla osa sen toiminnasta oli siirretty Anttilan koetilalle Tuusulaan, ja samoihin aikoihin Tammiston maista osa pakkolunastettiin siirto­väkeä sekä lento­kenttää varten. Vuonna 1964 ostettiin Kangas­alta Nikkilän koetila.

Vantaan kaupunki myi 2010 jäljellä olevan osan Tammiston koetilasta. Vantaan kaupunginmuseo halusi säilyttää 1917–1929 valmistuneista rakennuksista kaikki kolme: työnjohtajan asunnon, työväen asunnon ja joenrantasaunan. Kaupunki on myynyt työnjohtajan asunnon ja se on kunnostettu yksityisperheen asunnoksi. 1910-luvulla rakennettu hirsinen muuntamo sijaitsee nykyisen Vantaanjokea ylittävän jalankulun ja pyöräilyn sillan eteläpuolella ja työnjohtajan asunto siitä 150 metriä eteläkaakkoon. Rantasauna sijaitsee muuntamon ja asunnon välissä. Aikaisemmin Tammiston kartanosta oli purettu kaksi päärakennusta, 1918 valmistunut laboratoriorakennus, kuivaamo, ilmakuivauslato ja navetta.

Tammiston nimistössä koetila ja vanha kartano näkyy esimerkiksi Koetilankadun, Sisukaurankaaren, Kalleherneenpolun, Rosendalinkujan ja Koetilanpuiston nimissä.

Tammiston kasvinjalosteita

Herneet
Kalle

Perunat
Tammiston aikainen

Viljat

Kaurat
Olli, 1920-luku, levisi viljelyyn myös Kanadaan, viljeltiin Albertassa vielä 1960-luvulla
Sisu, lujakortinen

Ohrat
Pirkka, sai Neuvostoliiton palkinnon, levisi Neuvostoliittoon
Tammi, levisi viljelyyn Pohjois-Ruotsiin

Vehnät
Syysvehnät
Antti
Elo
Linna
Varma

Koetilan johtajat
J. O. Sauli, professori 1916–
Otto Valle, professori 1934–1942
Emil Huttunen 1942–1962
Erkki Kivi, professori 1963–1992 (Hankkian kasvinjalostuksen johtajana)Kuka Kukin on, Runeberg.org

Lähteet

 Aiheesta muualla 
 Kasvijalostustyö menee maassamme voimakkain askelin eteenpäin. Tammiston kasvijalostusasema on lyhyestä toiminta-ajastaan huolimatta saavuttanut kasvijalostustyössä tunnustusta ansaitsevia tuloksia, Aamulehti, 30.08.1925, nro 198, s. 9, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

Luokka:Kasvinjalostus
Luokka:Tammisto (Vantaa)