Knut Tallqvist

Knut Leonard Tallqvist (16. maaliskuuta 1865 Kirkkonummi – 16. elokuuta 1949 Helsinki) oli suomalainen seemiläisten kulttuurien tutkija ja Helsingin yliopiston itämaiden kirjallisuuden professori. Hän oli tunnettu erityisesti assyriologian tutkijana.

Henkilöhistoria
Tallqvistin vanhemmat olivat rovasti Johan Stefan Tallqvist ja Johanna Sofia Rindell. Knut Tallqvistin vanhempi veli Josef Verner Tallqvist (1862–1960) oli Helsingin yliopiston kansantalous- ja tilastotieteen ylimääräinen professori 1920-luvulla. Perhe oli ruotsinkielinen, mutta säilyneen kirjeenvaihdon perusteella voidaan päätellä Knut Tallqvistin olleen käytännössä kaksikielinen.Karttunen s. 10

Tallqvist pääsi ylioppilaaksi ruotsalaisesta normaalilyseosta 1883 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1887, maisteriksi ja lisensiaatiksi 1890 ja tohtoriksi 1894. Hän opiskeli assyriologiaa 1889–1890 Leipzigissa SaksassaKarttunen s. 6 ja teki 1893–1895 tutkimusmatkan Syyriaan, Palestiinaan ja Egyptiin.

Tallqvist toimi Helsingin yliopiston assyriologian ja seemiläisten kielten dosenttina 1891–1899, itämaiden kirjallisuuden professorina 1899–1933, historiallis-kielitieteellisen osaston dekaanina 1920–1930 sekä historiallis-kielitieteellisen laitoksen esimiehenä 1904–1935. Hän oli yliopiston filosofisen tiedekunnan promoottori 1932 ja sai Lundin yliopiston kunniatohtorin arvon 1918.

Tallqvist oli Suomen Tiedeseuran puheenjohtaja 1912–1913 ja seuran hallituksen jäsen vuodesta 1923. Hän oli Tieteellisten seurain valtuuskunnan jäsen vuodesta 1917 ja valtuuskunnan varapuheenjohtaja vuodesta 1936. Tallqvist kuului myös Suomen itämaisen seuran perustajiin ja toimi seuran puheenjohtajana 1917–1949.Karttunen s. 19–37 Tallqvist oli Suomalais-ugrilaisen seuran ja Royal Asiatic Society of Great Britain and Ireland -yhdistyksen kunniajäsen.

Tallqvist oli naimisissa 1895–1939 Irene Bäckströmin (k. 1939) kanssa. Heillä oli kolme lasta. Georg Nathanael Tallqvistista (s. 1903) tuli kirurgiaan ja urologiaan erikoistunut lääkäri.

Professorina Tallqvistin kerrotaan olleen vaativa ja suhtautuneen naisopiskelijoihin verraten tylysti. Hän kuvasi assyriologiaa "luunkovaksi työksi" (benhårt arbete) ja neuvoi opiskelijoita harjoittelemaan sunnuntaikävelyillään nuolenpäitä kävelykepillä hiekkaan.Karttunen s. 21

Kirjallinen tuotanto
 Teoksia 
 Die Sprache der Contracte Nabû-Nâ'ids (555–538 v. Chr.) mit Berücksichtigung der Contracte Nebukadrezars und Cyrus Väitöskirja. Helsingfors 1890.
 Babylonische Schenkungsbriefe, transscribiert, übersetzt und commentiert. Författare, Helsingfors 1891.
 Kulturkampen mellan semiter och indoeuropeer: Ett bidrag till judefrågans belysande. Studentföreningen Verdandis småskrifter 48. Bonnier, Stockholm 1893.
 Kulttuuritaistelu seemiläisten ja indoeurooppalaisten välillä: Esitelmä, pidetty nälkääkärsivien hyväksi yliopiston juhlasalissa 24 p. tammikuuta. Helsinki 1893.
 Makarius den store från Ägypten, hans lif och verksamhet enligt Serapion: Ett bidrag till munklifvets älsta historia. Öfvers. från en syrisk handskrift jämte en inledning och anmärkningar. Författare, Helsingfors 1893
 Die assyrische Beschwörungsserie Maqlû nach den Originalen im British Museum herausgegeben 1: Einleitung, Umschrift, Übersetzung, Erläuterungen und Wörterverzeichniss. Acta Societatis scientiarum Fennicae Tomus XX:6. Societas scientiarum Fennicae, Helsingfors 1895
 Die assyrische Beschwörungsserie Maqlû nach den Originalen im British Museum herausgegeben 2: Keilschrifttexte. Acta Societatis scientiarum Fennicae Tomus XX:6. Societas scientiarum Fennicae, Helsingfors 1895
 Muinaisbabylonialaista taika–uskoa länsimailla. Helsinki 1896
 Arabische Sprichwörter und Spiele gesammelt und erklärt. O. Harrassowitz, Leipzig 1897
 Skildringar från Palestina. Skrifter utgifna af föreningen Svenska Folkskolans Vänner: Häft 41. Svenska Folkskolans Vänner, Helsingfors 1898
 Ibn Saîds Geschichte der Ihsîden und fustâtensische Biographien nach dem Originaltext des Kitâb al-mugrib und anderen Quellen dargestellt, mit einem Auszug aus Alkindîs Ta'rîh Miçr. Väitöskirja. Helsingfors 1899
 Pentateuki–kritiikistä. Helsinki 1901
 Yrjö Aukusti Wallin. Elämäkertoja 12. Kansanvalistusseura, Helsinki 1903
 Bref och dagboksanteckningar af Georg August Wallin: Utgifna jämte en lefnadsteckning af Knut Tallqvist. Skrifter utgivna av Svenska litteratursällskapet i Finland. Helsingfors 1905
 Georg August Wallin: En lefnadsteckning. Skrifter utgivna av Svenska litteratursällskapet i Finland 70. Svenska litteratursällskapet i Finland, Helsingfors 1905
 Neubabylonisches Namenbuch zu den Geschäftsurkunden aus der Zeit des Šamaššumukîn bis Xerxes. Acta Societatis scientiarum Fennicae 32:2. Finska Vetenskapssocieteten, Helsingfors 1906
 Juutalaiset ja me. Ylioppilaiden keskusteluseuran julkaisuja n:o 4. Otava 1910
 Assyrian Personal Names. Acta Societatis scientiarum Fennicae 43:1. Finska Vetenskapssocieteten, Helsingfors 1914, Georg Olms, Hildesheim 1966
 På helig och ohelig mark: Reseskildringar från Orienten. Schildt, Helsingfors 1918
 Puolikuun lasku – Etu–Aasian nousu: Maailmansodan loppuselvittelyä. Suomen itämaisen seuran kansantajuisia julkaisuja n:o 1. Otava 1919
 Madonnans förhistoria. Populärvetenskapliga skrifter utgifna af Finska orient–sällskapet, Svensk serie 1. Schildt, Helsingfors 1920.
 Madonnan esihistoria: Esitelmä. Suomen itämaisen seuran kansantajuisia julkaisuja n:o 2. Otava 1920.
 Konungen med Guds nåde: Skisser öfver härskarkult och imperialistisk symbolik. Populärvetenskapliga skrifter utgifna af Finska orient–sällskapet, Svensk serie 2. Söderström, Helsingfors 1920
 Babylonisk-assyrisk religion. 1924
 Veröffentlichungen von Professor Knut Tallqvist. Studia Orientalia 1. Societas Orientalis Fennica, Helsingfors 1925
 Den semitiska Orienten. 1926
 De äldre orientaliska folken. Författare Knut Tallqvist & Jarl Charpentier. Norstedts världshistoria 1. Stockholm 1926
 Old Assyrian Laws. 1927
 Himmelsgegenden und Winde: Eine semasiologische Studie. Studia Orientalia 2:3. Societas Orientalis Fennica, Helsingfors 1928
 Assyriens och Babyloniens kultur. 1929
 Paradisets nyckel eller Huru man tillber Allah. Populärvetenskapliga skrifter utgifna af Finska orient–sällskapet, Svensk serie 3. Söderström, Helsingfors 1930.
 Paratiisin avain. Suomen itämaisen seuran kansantajuisia julkaisuja. 6 WSOY 1930.
 Der assyrische Gott. Studia Orientalia 4:3. Societas Orientalis Fennica, Helsingfors 1932.
 Baabelin manalassa. Suomen itämaisen seuran kansantajuisia julkaisuja n:o 7. Suomen itämainen seura, Helsinki 1933
 Sumerisch–akkadische Namen der Totenwelt. Studia Orientalia 5:4. Societas Orientalis Fennica, Helsingfors 1934
 Akkadische Götterepitheta: Mit einem Götterverzeichnis und einer Liste der prädikativen Elemente der sumerischen Götternamen.. Societas Orientalis Fennica, Helsinki 1938
 Kuu ja ihminen: Kuu–uskomuksia ja kuunpalvontaa itämailla ja muualla. Suomen itämaisen seuran kansantajuisia julkaisuja n:o 9. WSOY 1938
 Eläinrata: Historiaa – tarua – kuvia. Suomen itämaisen seuran kansantajuisia julkaisuja n:o 10. WSOY 1943
 Gilgameš-eposet. Översatt och förklarat av Knut Tallqvist. Populärvetenskapliga skrifter utgivna av Finska Orient–sällskapet 4. Söderström, Helsingfors 1945
 Sumner. kur. gi = fi. kurki "Kranich". Studia Orientalia 13:10. Societas Orientalis Fennica, Helsingfors 1947
 Månen i myt och dikt, folktro och kult. Studia Orientalia 12. Societas Orientalis Fennica, Helsingfors 1947–1948
 Zwei christlich–arabische Gebete aus dem Libanon. Studia Orientalia 14:7. Societas Orientalis Fennica, Helsingfors 1950
 Babyloniska hymner och böner. Översatta och förklarade av Knut Tallqvist. Utgivna av Jussi Aro. (Popularvetenskapliga skrifter. Finska Orient–sällskapet, svensk serie 5.) Helsingfors 1953.

 Suomennoksia 
Tallqvist käänsi Gilgameš-eepoksen ruotsin kielelle. Hän oli myös mukana suomentamassa Koraania.
 Koraani. Arabian kielestä suomentaneet Jussi Aro, Armas Salonen ja Knut Tallqvist. WSOY 1957. (5. painos 2006.)
 „Kun Ylhäällä“: Noin 4000 vuotta vanha akkadilainen runo luomisesta. Kutsu maisterin- ja tohtorin-promotioihin toukokuun 31 p. 1932, s. 5–42. Helsinki:  Helsingin yliopisto 1932.

 Lähteet 

 Helsingin yliopiston opettaja- ja virkamiesmatrikkeli 1640–1917, osa P–Ö
 Wikiaineisto : Kuka kukin oli 1961
 Teokset Fennica–tietokannasta

Viitteet

 Kirjallisuutta 

 Hellen Tallqvist (toim.) : Knut Tallqvist och hans fästmö. Deras brevväxling under hans resa i Orienten 1893 – 1895''. Svenskspråkiga skrifter utgivna av Finska Orientsällskapet 7. Finska Orientsällskapet, Helsingfors 1986 

 Aiheesta muualla 
 Knut Tallqvistin elämäkerta Kansallisbiografiassa
 Knut Tallqvist 375 humanistia -sivustolla 1.8.2015. Helsingin yliopiston humanistinen tiedekunta.
 Knut Tallqvist : Mitä hautapatsaat haastavat, Suomen Kuvalehti, 31.03.1926, nro 13-14, s. 17, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

Luokka:Suomalaiset assyriologit
Luokka:Suomalaiset filologit
Luokka:Helsingin yliopiston professorit
Luokka:Suomalaiset professorit
Luokka:Vuonna 1865 syntyneet
Luokka:Vuonna 1949 kuolleet