Barbadoksenakerola

Barbadoksenakerola eli barbadoskirsikka (Malpighia emarginata) on akerolien sukuun Malpighiaceae-heimossa kuuluva puuvartinen kasvilaji. Se on kotoisin eteläisestä Meksikosta, Väli- ja Etelä-Amerikasta, mutta sitä kasvatetaan sekä koristekasvina että hedelmäpuuna nykyään myös muualla maailman subtrooppisilla alueilla. Sen hedelmä sisältää runsaasti vitamiineja.Mezadri T, Villan˜o M, Fernandez-Pachon M, Garcia-Parrilla M, Troncoso A (2008). "Antioxidant compounds and antioxidant activity in acerola(Malpighia emarginata DC.) fruits and derivatives". Journal of Food Composition and Analysis 21 (4): 282-290.De Assis S, Fernandes F, Martins A, Oliveira O (2008). "Acerola: importance, culture, conditions, production and biochemical aspects". Fruits 63: 93-101.

 Kuvaus 
Barbadoksenakerola on ainavihanta pensas tai pieni puu, jonka oksat kasvavat lyhyestä rungosta. Se on yleensä 2–3 metriä korkea, mutta voi joskus kasvaa 6 metrin korkuiseksi.

 Lehdet 
Kasvin lehdet ovat yksinkertaisia, muodoltaan soikeita tai suikeita, 2–8 senttimetriä pitkiä, 1–4 cm leveitä ja kiinnittyvät lyhyeen lehtiruotiin. Ne ovat vastakkaisia. Lehdissä on ehyt tai aaltoileva reuna, jossa on pieniä karvoja, jotka voivat ärsyttää ihoa.

 Kukat 
Kukat ovat kaksineuvoisia. Ne kasvavat 3–5 kukan kukinnoissa, jotka ovat varrettomia tai lyhytvartisia viuhkoja. Kukat ovat halkaisijaltaan 1–2 senttimetriä leveitä. Teriön väri vaihtelee vaaleanpunaisesta syvänpunaiseen, ja terälehtiä on viisi.National Geographic (2008). Edible: An Illustrated Guide to the World's Food Plants. National Geographic Books. p. 106. . http://books.google.com/books?id=HORIzBx17DYC Kukissa on kymmenen hedettä ja kuudesta kymmeneen rauhasta verhiössä.

 Hedelmä 
pienoiskuva|Barbadoksenakerolan hedelmiä
Hedelmä on kirkkaanpunainen luumarja. Se on halkaisijaltaan 1–3 senttimetriä ja painaa 3–5 grammaa. Luumarjat kasvavat pareittain tai kolmen ryhmissä, ja jokainen marja sisältää kolme kolmiomaista siementä. Marjat ovat mehukkaita ja sisältävät runsaasti C-vitamiinia ja muita ravintoaineita. Marjat jakautuvat kolmeen osioon ja ovat tavallisesti happamia tai hapahkoja. Viljellyn kasvin marjojen maku voi kuitenkin olla myös makea.Nugent, Jeff; Julia Boniface (2004). Permaculture Plants: a Selection (2 ed.). Chelsea Green Publishing. p. 63. . http://books.google.com/books?id=40n-Z_8ihZMC. Barbadoksenakerolan kemiallinen koostumus vaihtelee lajikkeen ja ympäristöolosuhteiden mukaan, mutta tavallisimmin koostumus on seuraavanlainen: proteiineja (2,1–8 g), lipidejä (2,3–8 g), hiilihydraatteja (35,7–78 g), kalsiumia (117 mg), fosforia (171 mg), rautaa (2,4 mg), pyridoksiinia (87 mg), riboflaviinia (0,7 mg), tiamiinia (0,2 mg), vettä (906–920 g) ja ravintokuitua (30 g)

 Levinneisyys 
Barbadoksenakerolaa kasvaa luonnonvaraisena Yhdysvaltojen eteläisimmissä osissa FloridassaMalpighia emarginata DC. Germplasm Resources Information Network. United States Department of Agriculture. 1998-05-18. http://www.ars-grin.gov/cgi-bin/npgs/html/taxon.pl?404858 ja Etelä-Texasissa,Barbados Cherry, Mexican Myrtle, Manzanita, Cerez, Huacacote, Wild Crepe Myrtle, Manyonita, Cerezo de Jamaica, Cerezo de Castillo, Pallo de Gallina, Escobillo, Chia, Arrayncito, Xocat, Xocatatl Malpighia glabra. Benny Simpson's Texas Native Shrubs. Texas A&M University. http://aggie-horticulture.tamu.edu/ornamentals/nativeshrubs/malpighiaglabra.htm Meksikossa, Väli-Amerikassa, Karibialla ja Etelä-Amerikassa niinkin etelässä kuin Perussa ja Minas Geraisin osavaltiossa Brasiliassa.Malpighia glabra L. Germplasm Resources Information Network. United States Department of Agriculture. 2007-02-11. http://www.ars-grin.gov/cgi-bin/npgs/html/taxon.pl?23206 Sitä viljellään lisäksi eri puolilla maailmaa trooppisilla ja subtrooppisilla alueilla, esimerkiksi Kanariansaarilla, Ghanassa, Etiopiassa, Madagaskarissa, Sansibarissa, Sri Lankassa, Taiwanissa, Intiassa, Jaavalla, Havaijilla ja Australiassa.Hanelt, Peter (2001). Mansfeld's Encyclopedia of Agricultural and Horticultural Crops (Except Ornamentals). Springer. pp. 1127–1128. . http://books.google.com/books?id=10IMFSavIMsC.

 Käyttö 
 Ravinnoksi 
Hedelmä on syötävä ja sitä käytetään laajalti lajin alkuperäisalueella ja viljellään muualla sen suuren C-vitamiinipitoisuuden vuoksi. 100 g hedelmää sisältää 1 677,6 mg C-vitamiinia.Johnson, Paul D. (2003). "Acerola (Malpighia glabra L., M. punicifolia M. emarginata DC.) Agriculture, Production, and Nutrition". In Artemis P. Simopoulos; C. Gopalan. Plants in Human Health and Nutrition Policy. 91. Karger Publishers. pp. 63–74. . http://books.google.com/books?id=ZVSh_u7KxQIC&source=gbs_navlinks_s.
 Acerolahedelmästä voidaan tehdä mehua ja sosetta, joista molemmat sisältävät runsaasti C-vitamiinia ja antioksidantteja. 
 Hedelmää voidaan käyttää C-vitamiinitiivisteen valmistukseen.
 Hedelmää käytetään vauvanruokien ja mehun valmistukseen.Clein N (1956). "Acerola juice—The richest known source of Vitamin C: A clinical study in infants". The Journal of pediatrics 48 (2): 140-145.

 Muu käyttö 
Barbadoksenakerola on pienilehtisyytensä ja -hedelmäisyytensä sekä hienon haarautumisensa vuoksi suosittu bonsaikasvi. Sitä kasvatetaan myös koristeeksiGillman, Edward F. (October 1999). "Malpighia glabra". Cooperative Extension Services Institute of Food and Agricultural Sciences. University of Florida. http://hort.ifas.ufl.edu/shrubs/MALGLAA.PDF. Retrieved 2009-12-16.  ja pensasaitana.

 Kasvatus 
Barbadoksenakerolaa voidaan kasvattaa siemenestä, leikkaamalla ja muilla tavoilla. Laji suosii kuivaa hiekkamaata ja suoraa auringonvaloa. Se on erittäin herkkä kylmälle, eikä siedä alle -1 ⁰C:n lämpötiloja. Pinnallisten juuriensa vuoksi se ei myöskään kestä hyvin tuulta.

 Ekologia 
Barbadoksenakerola on isäntäkasvi Chiomara asychis -perhosen,"White-patched Skipper Chiomara georgina (Reakirt, 1868)". Butterflies and Moths of North America. http://www.butterfliesandmoths.org/species?l=1987&chosen_state=MX*Mexico . Retrieved 2010-03-30. Ephyriades brunneus -perhosen,"Florida Duskywing Ephyriades brunnea (Herrich-Schäffer, 1865)". Butterflies and Moths of North America. http://www.butterfliesandmoths.org/species?l=1990 . Retrieved 2010-03-30. ja Timochares ruptifasciatus -perhosen toukille."Brown-banded Skipper Timochares ruptifasciata (Plötz, 1884)". Butterflies and Moths of North America. http://www.butterfliesandmoths.org/species?l=1986 . Retrieved 2010-03-30. Anthonomus macromalus -kärsäkkään toukat syövät hedelmiä, kun taas aikuiset kärsäkkäät syövät kasvin nuoria lehtiä.Ooi, P.A.C.; A. Winotai; Jorge E. Peña (2002). "Pests of Minor Tropical Fruits". In Jorge E. Peña; Jennifer L. Sharp; M. Wysoki. Tropical Fruit Pests and Pollinators: Biology, Economic Importance, Natural Enemies, and Control. CABI. p. 326. . http://books.google.com/books?id=t_BSs0hrAPAC&.

 Lähteet 

Luokka:Akerolakasvit