Heikki Tiitola

Heikki Tiitola (3. elokuuta 1874 Kangasala – 18. syyskuuta 1952) oli tamperelainen rakennusmestari. Hänen vanhempansa olivat maanviljelijä Kaarlo Tiitola ja Maria Kristiina Uotila. Tiitola valmistui 1895 rakennusmestariksi teollisuuskoulusta.

Kangasalla Vehoniemen kylässä Tiitolan talossa syntynyt Heikki Tiitola oli 18-vuotiaaksi saakka kotonaan talon töissä tehden myös puusepän ja rakennustöitä. Hän meni sitten opiskelemaan Tampereen teollisuuskouluun ja valmistui sieltä 1895. Ensimmäiset 10 vuotta Tiitola työskenteli piirtäjänä arkkitehti Berndt Blomin toimistossa Tampereella. Kun Blom muutti pois Tampereelta Tiitola aloitti itsenäisen toiminnan rakennusmestarina ja rakennusten suunnittelijana niin että Tiitolan toimistosta tuli yksi Sisä-Suomen tunnetuimpia alallaan myös Tampereen ulkopuolella. Heikki Tiitola 50-vuotias, Aamulehti, 03.08.1924, nro 177, s. 4, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

Tiitola oli Tampereen kaupungin kunnallisraatimies 1926–1944, Tampereen rahatoimikamarin jäsen 1913–1918 ja kaupunginvaltuuston jäsen 1921–1926. Hän sai kunnallisneuvoksen arvon 1930. Tiitola oli Kaupunkien yleisen paloapuyhtiön asiamiehenä Tampereella, oli Tampereen Säästöpankin hallituksen jäsen sekä toimi myös rakennusmestariliiton Tampereen osaston puheenjohtajana ja varapuheenjohtajana.

Tiitolan tuotanto käsittää julkisia rakennuksia ja yksityisiä asuintaloja. Tiitolalla oli myös merkittävä kunnallispoliittinen ura Tampereen kaupunginvaltuustossa. Heikki Tiitolan pojat Risto, Martti, Jaakko, Matti ja Jussi pelasivat jääkiekon SM-sarjaa Ilveksessä ja muissa seuroissa.

Tuotanto
 Rakennuksia Tampereella 
Tampereen työväentalo, 1900
Koulukadun päiväkoti (ent. Lääkäreiden sairaala), 1904
Hämeen Pohjan talo, 1909
Ososen talo, 1910
Tampereen VPK:n talo, 1910
Elokuvateatteri Petit, 1911
Attilan kenkätehdas Yliopistonkatu 38, 1915
Pispan koulu, 1915
"Kilometritalo" Pyynikinrinne, 1923
Koskilinna, Hatanpään valtatie 2, 1924
Asunto Oy Soukannotko, Lapintie 18, 1926 Suokonnotkon synty, Asunto Oy Soukannotko
As OY Erkkilän-Aukee, Aleksanterinkatu 6

 Muualla Suomessa 
Kiviniemen tilan päärakennus, Jämsä, 1899
Siuron rukoushuone (sittemmin kirkko), Nokia, 1910
Kajaanin Puutavara Osakeyhtiön pääkonttori, Kajaani, 1912
Voipaalan päärakennus, Valkeakoski, 1912
Rauman Osuuskaupan leipomorakennus, Rauma, 1913
Korkeakosken Kenkä- ja Nahkatehdas laajennus, Juupajoki, 1915
Ruoveden kunnantalo, Ruovesi, 1915
Satanahka Oy, Kiukainen, 1919
Tyrvään pappila, Sastamala, 1922
Halkivahan rukoushuoneen laajennus kirkoksi ja kellotapuli, Urjala, 1923-26
Poikeluksen koulu, Kuru, 1924
Kangasalan Yhteiskoulu, Kangasala, 1925
Suinulan koulu, Kangasala, 1925
Ruoveden siunauskappeli, 1928
Vehoniemen matkailumaja ja ravintola, Kangasala, 1928−1929 (purettu 1981)
Kuivannon rukoushuone (sittemmin kirkko), Orimattila, 1930
Villilän kartanoalueen asuntolarakennus, Nakkila, 1935
Kansallis-Osake-Pankin toimitalo, Pakkahuoneenkatu 20 (nyk. Kauppakatu 20), Kemi
Pohjanlinna, Kankaanpää, 1942 (paloi 1970)

 Julkaisut 
 Itsekehityksestä : rakennusmestaripäivillä Oulussa 22.3.1924 pitämä luento. Suomen rakennusmestariliitto 1925
 Tampereen asunto-olojen kehityksestä. 1934
 Koti Roineen rannalla. 1947
 Tamperetta rakentamassa : Tampereen Rakennusmestariyhdistyksen 50-vuotis-muistojulkaisu. Tampereen Rakennusmestariyhdistys, Tampere 1948

 Lähteet 
 Wikiaineisto : Kuka kukin oli 1961
http://www.mfa.fi/vapaapalokuntakuvat 
http://www.kansallisbiografia.fi/kb/artikkeli/7184/
http://www.historia.tampere.fi/etusivu.htm 

 Viitteet 

 Aiheesta muualla 

Luokka:Tampereen kaupunginvaltuutetut
Luokka:Suomalaiset rakennusmestarit
Luokka:Suomen rakennusalan vaikuttajat
Luokka:Vuonna 1874 syntyneet
Luokka:Vuonna 1952 kuolleet