Bosnian serbiarmeija

Serbitasavallan armeija eli Bosnian serbiarmeija (, ) oli vuosina 1992–2006 toiminut Bosnian serbitasavallan armeija. Se taisteli Bosnia ja Hertsegovinan itsenäistymistä vastaan.

Bosnian serbiarmeija tuli tunnetuksi osallistuessaan Bosnian sotaan vuosina 1992–1995, jolloin se taisteli Bosnian kroaattiarmeijaa (HVO) ja bosniakkien Bosnia-Hertsegovinan armeijaa () vastaan. Jugoslavia-tuomioistuin (ICTY) on todennut armeijan ja sen upseeriston syyllistyneen sotarikoksiin ja kansanmurhan toteuttamiseen sodan aikana. Armeijan komentajana toimi kenraalieversti Ratko Mladić, joka oli pitkään ICTY:n etsintäkuuluttama ennen hänen pidätystään toukokuussa 2011.

Armeijan integrointi Bosnia ja Hertsegovinan kansalliseen armeijaan alkoi vuonna 2003 ja 6. kesäkuuta 2006 Serbitasavallan armeija liitettiin täysin Bosnia-Hertsegovinan armeijaan, joka toimii puolustusministeriön alaisuudessa.

 Historia 
Vuosina 1991–1992 Jugoslavian kansanarmeija (JNA) taisteli sloveeneja ja kroaatteja vastaan yrittäessään palauttaa itsenäistyneet osavaltiot, Slovenian ja Kroatian, takaisin Jugoslavian sosialistisen liittovaltion alaisuuteen. Syyskuussa 1991 Makedonia irtautui rauhanomaisesti kansanäänestyksen kautta Jugoslaviasta. Vuoden 1991 loppuun mennessä jäsenmaita olivat enää Serbia, Montenegro ja Bosnia-Hertsegovina, jota johti serbi Slobodan Milošević. Bosniakit ja kroaatit eivät halunneet jäädä serbijohtoisen liittovaltion alaisuuteen, ja Bosnia-Hertsegovina oli ajautumassa kohti sisällissotaa. Bosnian serbit julistivat alueensa itsenäiseksi Bosnia-Hertsegovinan serbitasavallaksi 9. tammikuuta 1992. Myöhemmin saman vuoden elokuussa nimi vaihtui lyhyesti Serbitasavallaksi.

Helmi-maaliskuussa 1992 Bosniassa pidettiin serbien boikotoima kansanäänestys itsenäisyydestä. Äänestysprosentti oli 63,4 ja äänestäneisä 99,7 prosenttia tuki itsenäisyyttä. Bosniakkien johdolla Bosnia-Hertsegovina julistautui itsenäiseksi 1. maaliskuuta 1992. Tilanteen eskaloituessa ja väkivaltaisuuksien lisääntyessä avoin sota syttyi 6. huhtikuuta 1992 Sarajevossa. Jugoslavian kansanarmeija valtasi nopeasti noin kuukauden aikana 70 prosenttia Bosnia-Hertsegovinan maa-alueesta.

Kansainvälinen yhteisö tunnusti Bosnia-Hertsegovinan itsenäisyyden kuukauden kuluttua sen itsenäisyysjulistuksesta, mikä johti kansainväliseen painostukseen JNA:n vetäytymiseksi Bosniasta. Jugoslavian sosialistinen liittotasavalta lakkautti itsensä 27. huhtikuuta 1992, ja seuraavana päivänä Serbia ja Montenegro muodostivat Jugoslavian liittotasavallan (ns. Tynkä-Jugoslavia).
pienoiskuva|250x250px|Serbiarmeijan sotilaan tyypillinen univormu 1990-luvulla

 Serbiarmeijan perustaminen 
Huhtikuussa 1992 Jugoslavian kansanarmeija oli keskittynyt Sarajevon ympärille, ja Bosnia-Hertsegovinan hallitus vaati joukkojen vetäytymistä alueelta. Slobodan Milošević suostui kotiuttamaan Bosnian ei-kansalaiset, joita oli kuitenkin hyvin vähän. Lopulta Jugoslavian kansanarmeijan joukot ilmoittivat virallisesti vetäytyvänsä maasta ja perustivat Bosnian serbiarmeijan 6. toukokuuta 1992. Joukot ja kalusto olivat peräisin JNA:sta, jonka asevarastot ja tukikohdat jäivät Bosnian serbiarmeijan käyttöön. Näin saatiin muodollisesti täytettyä vaatimus serbijoukkojen vetäytymisestä Bosniasta. Bosnian serbiarmeijan riveihin liittyi myös useita, esimerkiksi venäläisiä vapaaehtoisia ja eri puolisotilaallisia ryhmiä, kuten julmuudestaan tunnetut Skorpionit. Vahvuus oli noin 85 000 miestä.

Bosnian serbiarmeija sulki Sarajevon piirityksen 56 kilometrin pitkältä rintamalta 2. toukokuuta 1992. Puolustajien ylivoiman vuoksi serbiarmeija turvautui näännytystaktiikkaan. Vapunpäivästä alkaen se kohdisti jatkuvaa tykistötulta kaupunkiin. Samalla tarkka-ampujien, it-aseiden, sinkojen, konekiväärien ja muiden aseiden tulitus oli yhtä lailla lakkaamatonta.

Tammikuussa 1994 Naton toimenpiteet pakottivat serbiarmeijan lieventämään piiritystä. Samalla Nato esti serbiarmeijan hyökkäyksen Goradzeen. Serbiarmeija ajautui ongelmiin loppukesästä 1994 alkaen, kun Serbia lopetti Serbitasavallan tukemisen ja sulki lopulta maiden välisen rajan. Samalla serbiarmeija kiristi Sarajevon piiritystä entisestään, pyrkien heikentämään vihollisen asemia ja tuomaan kaupungin asukkaat nälänhädän partaalle. Marraskuusta 1994 alkaen kroaatit etenivät ja valtasivat serbeiltä osia Bosnian Etelä-Krajinasta, erityisesti Cazinskasta. 

Toukokuussa 1995 Naton ilmaiskut serbiarmeijaa vastaan voimistuivat, kunnes ne taukosivat serbien otettua yli 200 YK-sotilasta panttivangeiksi.

Heinäkuussa 1995 Kroatian armeija käynnisti Operaatio Kesä-95:n, jossa Bosnian serbiarmeijan joukot kukistettiin Etelä-Krajinassa. Elokuun alussa käynnistyi kroaattien ja bosniakkien suuri yhteisoperaatio Operaatio Myrsky, joka päätti Krajinan serbitasavallan olemassaolon. Noin parisataatuhatta serbiä pakeni rajan yli Bosnian serbitasavaltaan. Pian kuitenkin kroaatit ja bosniakit etenivät Bosniassa kohti serbien tärkeintä keskusta, Banja Lukaa.

 Srebrenica 

Bosnian serbiarmeija aloitti hyökkäyksen YK:n suojeluksessa olleeseen Srebrenican bosniakkienklaaviin 6. syyskuuta 1995 ja valtasi sen 11. syyskuuta aamupäivällä. Hyökkäyksen perusteluna oli väite siitä, että alue ei ollut aidosti demilitarisoitu, vaan sieltä oli hyökätty serbejä vastaan. Hyökkäystä johti itse Ratko Mladić, ja sen toteutuksesta vastasivat Drinan armeijakunnan komentajat, kenraali Živanović ja kenraalimajuri Radislav Krstić. Seuraavien päivien aikana Bosnian serbiarmeija toteutti Potočarissa verilöylyn, jossa yli 12-vuotiaat miespuoliset henkilöt teloitettiin. Uhriluku nousi lopulta yli 8 000:een.

 Sodan jälkeen ja lakkauttaminen 
Sodan jälkeen Bosnia ja Hertsegovinassa oli kaksi armeijaa: serbiarmeija ja Bosnia ja Hertsegovinan federaation armeija (AFBiH). AFBiH koostui kahdesta osasta: Bosnian tasavallan armeijasta ja Bosnian kroaattiarmeijasta. Nämä armeijat toimivat erillään toisistaan ilman yhteistä komentoa, noudattaen periaatetta ”ei puuttua toisen asioihin”. Kahden erillisen armeijan olemassaolo oli yksi tekijöistä, jotka vaikeuttivat siviili- ja sotilasviranomaisten välisten suhteiden kehittymistä. Serbiarmeija oli vastuussa miinanraivauksesta.

Vuonna 2003 serbiarmeija aloitti integroitumisen Bosnia ja Hertsegovinan asevoimiin. Vuonna 2005 täysin integroidusta serbien, bosnialaisten ja kroaattien muodostamasta yksiköstä tuli osa Yhdysvaltojen johtamia koalitiojoukkoja Irakissa. 6. kesäkuuta 2006 serbiarmeija integroitui täysin Bosnia ja Hertsegovinan puolustusministeriön alaisiin asevoimiin.

 Komento 
Serbiarmeijan ylipäällikkönä toimi kenraali Ratko Mladić, joka myöhemmin syytettiin entisen Jugoslavian kansainvälisessä rikostuomioistuimessa (ICTY) kansanmurhasta, samoin kuin useita muita serbialaisia korkea-arvoisia upseereja. Mladić pidätettiin Serbiassa 26. toukokuuta 2011.

 Koostumus 
 Erikoisyksiköt 

 Erikoisyksikkö "Mando" ()
Kaarti "Panteri" ()
Valkosudet ()
Erikoisyksikkö "Pesa" ()

Armeijakunnat
1993
1. Krajinan armeijakunta - Banja Luka
2. Krajinan armeijakunta - Drvar
3. armeijakunta- Bijeljina
Itä-Bosnian armeijakunta - Han Pijesak
Hertsegovinan armeijakunta- Bileća

1995
1. Krajinan armeijakunta - Banja Luka
2. Krajinan armeijakunta - Drvar
pienoiskuva|M-77 Oganj VRS:n panssariajoneuvot
pienoiskuva|ZSU-57-2
pienoiskuva|ZiS-3
pienoiskuva|M-46
pienoiskuva|D-30
pienoiskuva|T-34
Itä-Bosnian armeijakunta - Bijeljina
Sarajevo-Romanijan armeijakunta - Pale
Drinan armeijakunta - Han Pijesak
Hertsegovinan armeijakunta - Bileća

2001
1. armeijakunta - Banja Luka
3. armeijakunta - Bijeljina
5. armeijakunta - Sokolac
7. armeijakunta - Bileća

Kalusto
Panssarivaunut
 M-84
 T-55
 BVP M-80
 OT M-60P
 BTR-50
 BOV

Kenttätykistö
 M101 howitzer
 122 mm haupitsi 2A18 (D-30)
 122 mm haupitsi M1938 (M-30)
 130 mm kenttätykki M1954 (M-46)
 152 mm kenttätykki M1955 (D-20)
 152 mm kenttähaupitsi M84 NORA-A
 120 mm M1 tykki
 ZiS-3

Telatykistö
 2S1 Gvozdika

Panssariajoneuvot
 M-63 Plamen
 M-77 Oganj
 M-87 Orkan

Panssarintorjuntaohjukset
 9M14 Maljutka ja AT-5

Panssarintorjuntatykit
 T-12

IT-tykit
 ZSU-57-2
 M53/59 Praga
 BOV-3
 ZU-23-2

Olalta ammuttavat raketit ja ohjusjärjestelmät
 SA-7
 SA-18
 SA-6
 SA-9

Jalkaväkiaseet
 Zastava M70
 Zastava M72
 Zastava M84
 Zastava M76
 Heckler & Koch MP5
 M79 sinko
 M80 Zolja
Lähde:

 Serbitasavallan ilmavoimat 
Bosnian serbiarmeijan yhteydessä toimivat myös ilmavoimat, joilla oli yhteensä 42 lentokonetta vuonna 1994. Sodan aikana ne menettivät 18 konetta.

 Lähteet 

Luokka:Bosnian sota
Luokka:Serbitasavalta