Matarakasvit

pienoiskuva|oikea|Palicourea blanchetiana
pienoiskuva|oikea|Luculia grandifolia
pienoiskuva|oikea|Timonius singularis
pienoiskuva|oikea|Pavetta angustifolia

Matarakasvit (Rubiaceae) on Gentianales-lahkoon kuuluvien kasvien heimo. Heimoon kuuluu yli 600 sukua ja yli 10 000 lajia.Den virtuella floran: Måreväxter.  Viitattu 1.8.2011. Lajiluvultaan matarakasvit on neljänneksi suurin kaikista kasviheimoista. Suomessa tavataan noin 20 matarakasveihin kuuluvaa lajia neljässä eri suvussa. Osa näistä lajeista voi risteytyä keskenään.Retkeilykasvio 1998, s. 327–334.

 Ulkonäkö ja koko 
Matarakasvien koko ja ulkonäkö ovat hyvin vaihtelevat. Lajeja tavataan suurista puista ja pensaista pieniin, hentoihin ruohoihin. Erikoisimpia heimon kasveja ovat muurahaispallot (Myrmecodia). Ne ovat epifyyttisiä mehikasveja, joiden laajenneessa varressa pesivät muurahaiset.

Suomessa ja muissa Pohjoismaissa tavattavat matarakasvit ovat yksi- tai monivuotisia, usein rönsyllisiä ruohoja. Ne ovat varreltaan tavallisesti nelisärmäisiä, rentoja tai pystyjä sekä kaljuja tai karheakarvaisia. Kuivattaessa lajit usein mustuvat helposti. Lehdet ja lehtimäiset korvakkeet ovat kapeahkoja ja muodostavat säteittäisen valekiehkuran. Kukinto on huiskilo tai viuhko, joskus myös mykerömäinen. Kaksineuvoisten, pienten kukkien mykeröt ovat tavallisesti surkastuneita. Ratasmaiset tai suppilomaiset teriöt ovat tavallisesti neljäliuskaisia ja väriltään useimmiten valkoisia. Hedelmät ovat yksi- tai kaksilohkoisia. Tavallisesti lohkoissa on vain yksi siemen. Retkeilykasvio 1998, s. 327.

 Levinneisyys 
Matarakasvit ovat levinneet kaikkialle maapallolle. Suomessa matarakasveja kasvaa koko maassa.Lampinen, R. & Lahti, T. 2011: Kasviatlas 2010: Matarakasvien levinneisyys Suomessa. Helsingin yliopisto, Luonnontieteellinen keskusmuseo, Kasvimuseo, Helsinki. Viitattu 1.8.2011.

 Luokittelu 
Matarakasvien heimo on yksi koppisiemenisten suurimmista heimoista. Siihen kuuluu 13150 lajia, jotka viedään 611 sukuun. Suvut ovat ryhmiteltävissä neljäksi kehityslinjaksi.Stevens 2001–, viittaus 13.1.2015.

 1. Rubioideae Verdcourt 
Ryhmään kuuluu yli puolet heimon lajeista ja se on kosmopoliittinen. Kasvit ovat tavallisesti ruohoja ja erityisesti puuvartisiin lajeihin kerääntyy alumiinia. Soluissa esiintyy oksalaattikiteitä. Karvat ovat nivelikkäitä. Erilaisvartaloisuus on yleistä.

Ryhmän runsaslukuisimmat suvut ovat kahvikit (Psychotria s. l. eli laajasti käsitettynä, 1600 lajia), Palicourea (800 lajia), matarat (Galium, 400 lajia), kruunukodat (Spermacoce, 275 lajia), Oldenlandia (250 lajia), Notopleura (210 lajia), Hedyotis (200 lajia), Rudgea (200 lajia), villakukat (Lasianthus, 185 lajia), korallitertut (Chassalia, 140 lajia), koprosmat (Coprosma, 105 lajia), Argostemma (100 lajia), Gynochthodes (95 lajia), Margaritopsis (80 lajia), Gaertnera (70 lajia), Schradera (55 lajia) ja nonit (Morinda, 40 lajia).

 2. Suvut Luculia, Acranthera ja Coptasapelta 
Sukujen yhteensä 53 lajia kasvavat Himalajalla ja Kiinasta Malaijien saaristoon ulottuvalla alueella. Eniten lajeja on suvussa Acranthera (35 lajia).

 3. Cinchonoideae Rafinesque 
Ryhmä käsittää noin 1500 tropiikissa kasvavaa lajia, joista enemmistö on amerikkalaisia. Sekundaarinen aineenvaihdunta tuottaa eräitä alkaloideja. Sikiäimessä on usein paljon siemenaiheita ja hedelmä on tavallisesti kuiva.

Runsaslajisimmat suvut ovat Timonius (150 lajia), Guettarda (80 lajia), nupikukat (Rytigynia, 70 lajia) ja Fadogia (45 lajia).

 4. Ixoroideae Rafinesque 
Ryhmään kuuluu 4000 lajia, jotka kasvavat tropiikissa. Ne ovat habitukseltaan vaihtelevia: pienistä pensaista puihin, vähemmistö ruohoja, joskus maitaisnesteellisiä. Kukissa on yleensä rakenne, johon siitepöly karisee heteenponnesta pölyttäjien saataville. Hedelmä on usein mehevä.

Suurimmat suvut ovat pampputorvet (Pavetta, 400 lajia), tähtikukat (Ixora, 300 lajia), huiviot (Mussaenda, 200 lajia), kahvipensaat (Coffea, 125 lajia), Randia (100 lajia), maljatorvet, (Tricalysia, 90 lajia), Wendlandia (80 lajia), gardeniat eli keikarinkukat (Gardenia, 60 lajia) ja Bertiera (55 lajia).

 Sukuja 
Pohjoismaissa tavataan seuraavia matarakasveihin kuuluvia sukuja:Suuri Pohjolan kasvio 2005, s. 476–481.
 matarat eli ratasmatarat (Galium)
 maratit eli aitomaratit (Asperula)
 ristimatarat (Cruciata)
 sinimatarat (Sherardia)
 krapit eli värimatarat (Rubia)

Muita sukuja: (suomenkieliset nimet:Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: RubiaceaeSuomen Lajitietokeskus: Matarakasvit – Rubiaceae Viitattu 17.11.2021.)
 Aoranthe – samettitorvet
 Anthocephalus – kadamit
 Balmea – ajukepensaat, ainoa laji ajukepensas (B. stormiae)
 Bouvardia – morsiustähdet
 Breonadia – tupsupuut, ainoa laji tupsupuu (B. salicina)
 Burchellia – buffalonsarvipuut, ainoa laji buffalonsarvipuu (B. bubalina)
 Calycophyllum – matroonapuut
 Canthium – kietokukat
 Carapichea – oksetusjuuret
 Cephalanthus – keräpensaat
 Chassalia – korallitertut
 Cinchona – kiinapuut
 Coffea – kahvipensaat
 Coprosma – koprosmat
 Cremaspora – korvaoksat
 Crucianella – tähkämatarat
 Diodia – matariot
 Empogona – partanielut
 Gardenia – gardeniat eli keikarinkukat
 Hamelia – tulipensaat
 Heinsenia – silkkikellokaiset, ainoa laji silkkikellokainen (H. diervilleoides)
 Hoffmannia – kaunolehdet
 Houstonia – keijunsilmät
 Ixora – tähtikukat
 Keetia – keetiat
 Lasianthus – villakukat
 Manettia – manettiat
 Mitchella – pyynmarjat
 Mitragyna – kratomit
 Morinda – nonit
 Mussaenda – huiviot
 Myrmecodia – muurahaispallot
 Nertera – korallimättäät
 Oxyanthus – pillitorvet
 Parapentas – viisimöt
 Pauridiantha – suipukit
 Pausinystalia – johimbepuut
 Pavetta – pampputorvet
 Pentanisia – tähtikerät
 Pentas – viisikit
 Phuopsis – pallomatarat, ainoa laji pallomatara (P. stylosa)
 Phyllis – paimenettaret
 Phyllopentas – viisiöt
 Plocama – kanarianriippapensaat
 Psychotria – kahvikit
 Psydrax – nystynupit
 Putoria – varpumatarat
 Rothmannia – helokellot tai kellosateet
 Rytigynia – nupikukat
 Serissa – serissat
 Spermacoce – kruunukodat
 Theligonum – koirikit
 Tricalysia – maljatorvet
 Uncaria – kynsiliaanit
 Valantia – toppiot
 Vangueria – napapallokit

 Kuvia 

 Lähteet 
 Retkeilykasvio. Toim. Hämet-Ahti, Leena & Suominen, Juha & Ulvinen, Tauno & Uotila, Pertti. Luonnontieteellinen keskusmuseo, Kasvimuseo, Helsinki 1998.
 Stevens, P. F. (2001 onwards). Angiosperm Phylogeny Website. Version 12, July 2012 [and more or less continuously updated since]. http://www.mobot.org/MOBOT/research/APweb/.
 Suuri Pohjolan kasvio. Toim. Mossberg Bo & Stenberg Lennart. Suom. Seppo Vuokko & Henry Väre. Kustannusosakeyhtiö Tammi, Helsinki 2005 (2003).

 Viitteet 

 Aiheesta muualla 
 ITIS: Rubiaceae 
 United States Department of Agriculture (USDA): Rubiaceae 
 Flora of China: Rubiaceae 

*
Luokka:Kasviheimot
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit