Kabul (joki)

Kabul on Induksen sivujoki itäisessä Afganistanissa ja Pakistanin pohjoisosassa. Joki alkaa Afganistanissa Kabulin kaupungin länsipuolelta ja virtaa kohti itää Pakistaniin, jossa se laskee Indusjokeen Attockin paikkeilla. Kabulin kaupungin nimi on johdettu joen nimestä. Ennen kaupungin muodostumista nimellä viitattiin alueeseen joen yläjuoksulla.

Maantiede
Kabuljoen koko pituus on 700 kilometriä ja se laskee lännestä kohti itää. Joki alkaa Afganistanissa Sanglakhvuorilta noin 72 kilometriä Kabulin kaupungista länteen. 560 kilometriä Afganistanissa virrattuaan joki laskee Pakistanin puolelle. Joki virtaa Kabulin ja Jalalabadin ohi ja virtaa Pakistaniin Khaibarsolan pohjoispuolelta. Pakistanissa joki virtaa Peshawarin ohi ja liittyy Indusjokeen Attockissa Islamabadin luoteispuolella. Kabulilla on useita sivujokia. Pohjoisesta siihen liittyvät Pandžšir, Alingar, Kunar ja Swat, sekä etelästä Logar.

Kabuljoen yläjuoksun alueella heinäkuun keskilämpötila on 25 °C ja tammikuun 0 °C. Alajuoksulla Pakistanin puolella joki kulkee kuivan aavikkoseudun läpi, jolla kesän keskilämpötilat voivat ylittää 40 °C ja talvisin lämpötila on keskimäärin 10 °C. Vuotuinen sadanta joen yläjuoksulla on noin 500 mm. Joen alkulähteillä vuorilla sadetta tulee enemmän. Koska joen vettä käytetään nykyisin runsaasti maatalouden tarpeisiin, osa joesta saattaa ajoittain kuivua kokonaan.

Kabuljoen varrella on useita patoja. Naghlun pato on Afganistanin suurin vesivoimala Surobin piirikunnassa Kabulin kaupungista itään. Pakistanin puolella sijaitsee Warsakin pato.

Historia
Kabuljoen laakso on pitkään muodostanut luonnollisen etenemisreitin Afganistanin ja Pakistanin välillä. Sen kautta ovat kulkeneet monet armeijat. Sanskritiksi Kabuljoki on Kubha. Nimi esiintyy Rigvedassa yhtenä sen seitsemästä joesta. Nykyinen nimi lienee johdettu sanskritinkielisestä nimestä. Aleksanteri Suuren joukot etenivät sen kautta Intiaan 300-luvulla ennen ajanlaskun alkua. Antiikin kreikkalaiset tunsivat Kabuljoen nimellä Kofín (Κωφήν).

Alue oli Aleksanteri Suuren jälkeen osa kreikkalaistunutta Baktrian kuningaskuntaa ja heitä seurasivat kioniitit, kidariitit ja hefthaliitit. Jälkimmäisten kaudella alueella levisi buddhalaisuus. Kiinalainen matkailija Xuanzang mainitsee Kabulin nimellä Kao-fu. Nimi on alun perin viitannut nykyisen Kabuljoen ylävarren alueeseen. Sittemmin alueelle alkoivat levittäytyä muslimit, joiden asema vakiintui saffaridien kaudella. 900-luvun teos Hudud al-'Alam viittaa jokeen Lamghanjokena mainiten sen virtaavan Nangarharin ohi Multaniin ja lopulta mereen. Al-Biruni kutsuu sitä Ghorwandjoeksi. Kokonaisuudessaan vielä tuolloin joki käsitettiin ennen kaikkea Indusjoen pääjuoksuna.

Kabuljoki on antanut nimensä sittemmälle Kabulin kaupungille, joka alkoi muodostua ghaznavidien kaudella ja kasvaa nopeammin vasta Baburin valtakaudella 1500-luvulla. Kabulin laakson läpi Peshawarista Jalalabadiin ja lopulta Kabuliin on kulkenut maantie vuodesta 1945.

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

Luokka:Afganistanin joet
Luokka:Pakistanin joet
Luokka:Induksen vesistö