Ithkuil

Ithkuil (IPA-merkintänä [ɪθˈkʊ.il]) on keinokieli, joka tunnetaan merkittävästä kieliopillisesta monimutkaisuudestaan, lukuisista foneemeistaan ja ainutlaatuisesta kirjoitusjärjestelmästään. Kielen tekijä, yhdysvaltalainen John Quijada, luonnehtii kieltä filosofisen ja loogisen suunnitelmakielen risteymäksi. Quijada väittää kielen tarkoituksen olevan ilmaista avoimesti, selkeästi ja lyhyesti ihmiskognition syvempiä tasoja sekä vähätellä luonnollisissa kielissä esiintyviä epäselvyyksiä ja semanttisia epämääräisyyksiä.

Quijadan tekemässä alkuperäisessä kielioppikirjassaA Philosophical Design for a Hypothetical Language   näkyy selvästi, että ithkuilin kielessä lause tai lauseke voidaan lausua yleensä vähemmillä leksikaalisesti erottuvilla puheen elementeillä kuin luonnollisissa kielissä. Quijada myöntää, että ithkuil on liian vaikea kieli ollakseen "luonnollisesti" kehittynyt kieleksi, mutta soveltuu silti ihmisten keskustelulle. Quijada ei itse puhu ithkuilia sujuvasti eikä kenenkään muun uskota kykenevän siihen.

Vuonna 2004 ithkuilin kielestä kirjoitettiin venäjänkielisessä tiedelehdessä Computerra.

 Kielioppi 

Ithkuilin sanasto koostuu mahdollisesti peräti 3 600 eri sanajuuresta, joista vasta 900 on käännetty. Joka sanajuuri koostuu kahdesta radikaalista, joista voidaan derivoida tuhansia uusia lekseemejä ithkuilin monimutkaisten morfofonologian sääntöjen mukaan. Kielessä esiintyy myös mm. 3 sanavartaloa, 14 valenssia, 30 modaliteettia, 32 aspektia, 8 tapaluokkaa ja 81 sijamuotoa (suomen kielessä taas on vain 15 sijamuotoa). Formatiivisten sanaluokkien sanojen runkoihin voidaan lisätä peräti 153 affiksia. Ithkuilin eri sijamuotoja ovat mm. datiivi, ergatiivi, instrumentaali, genetiivi, essiivi, abessiivi, komitatiivi jne. Kielessä esiintyy myös paljon harvinaisia sijamuotoja kuten postulatiivi (viittaa hypoteettiseen substantiiviin tai tilanteeseen joka käydessä toteen aiheuttaa päälauseen kuvaamansa seurauksen, esim. "Jos sataa lunta, niin en mene ulos") sekä jopa partitiivi, joka esiintyy paitsi suomessa vain virossa, saamelaiskielissä ja harvassa muussa.

 Sijamuotoja sisältävät mallilauseet 

 Absolutiivi, datiivi, obliikvi:
 Kšoul  hë'n  tâlxai  akéz. klovni-ABS  äiti-DAT  dokumentti-OBL.SIZ₂/6  antaa-taipumaton Klovni antoi äidille kirjeen.

 Ergatiivi, absolutiivi, instrumentaali:
 Ro'wïņ  skaipʰ  ra'wën  uqačoiçômšëţ. setä-ERG  ampiainen-ABS  käsi-INS  kosketus-ASO.PUN.SUD₂/8.FRC₂/8 Setä lyö ampiaista kädellään.

Äänneoppi
Ithkuilin kielessä on 65 konsonanttia, 17 vokaalia ja 5 toonia. Konsonantit ovat:

  Labiaali Dentaali Alveolaari Retrofleksi Postalveolaari Palataali Velaari Uvulaari Faryngaali Glottaali Keskinen Lateraali Keskinen Lateraali Nasaali m  n̪        ŋ    Plosiivi soinnillinen b  d̪      ɟ   ɡ  ɢ    soinniton p  t̪      c   k  q   ʔ aspiraatta pʰ  t̪ʰ      cʰ   kʰ  qʰ    ejektiivi pʼ  t̪ʼ      cʼ   kʼ  qʼ   affrikaatta soinnillinen   d͡z   d͡ʐ  d͡ʒ       soinniton   t͡s   t͡ʂ  t͡ʃ       aspiraatta   t͡sʰ   t͡ʂʰ  t͡ʃʰ   cʎ̥˔ʰ     ejektiivi   t͡sʼ   t͡ʂʼ  t͡ʃʼ  c͡çʼ    k͡xʼ  q͡χʼ  Frikatiivi soinnillinen v  ð  z   ʐ  ʒ  ʝ   ɣ     soinniton f  θ  s  ɬ  ʂ  ʃ  ç   x  χ  ħ  h Approksimantti  l̪, ɫ̪    ɭ   j   w  ʁ̞   Yksitäryinen tremulantti     ɽ       

Vokaaleja on ithkuilissa 17:
  etinen  keskinen  takainen Suppea      Puolisuppea     Puoliväljä     Väljä   

Diftongeja on yhteensä 24: .

Lisäksi ithkuilissa on 5 toonia eli sävelkulkua: keskimatala, laskeva, korkea, rikki (keski→matala→keskimatala) ja nouseva. Keskimatala tooni on neutraalinen.
 keskimatala
 laskeva tûz (asukas)
 korkea tûz- (kodissa asuva)
 rikki tûz\ (asukas (lain tai yhteissopimuksen ansiosta))
 nouseva tûz/ (hypoteettinen tai metaforinen asukas)

Lähteet
Viitteet

 Aiheesta muualla 

Luokka:Suunnitelmakielet