Kulttuurišokki

Kulttuurišokki tarkoittaa ihmisen vaikeutta sopeutua vieraaseen kulttuuriin. Siihen liittyvät oireet voivat olla psyykkisiä ja fyysisiä, voimakkuudeltaan eriasteisia ja jokainen kokee sen eri tavoin. Kulttuurišokkiin liittyvien tuntemusten voimakkuus riippuu omasta henkisestä kapasiteetista, oman ja kohdattavan kulttuurin erilaisuudesta sekä aiemmista kokemuksista. 

Termin määritteli ensimmäistä kertaa antropologi Kalervo Oberg 1950-luvulla.

Kulttuurišokin vaiheet

Kulttuurišokkiin on määritelty neljä eri vaihetta:
 Kuherruskuukausi: Uuteen kulttuuriin saavuttaessa innostus nähdä ja kokea kaikki ulkopuolisen tarkkailijan silmin. Vieras kulttuuri nähdään hyvässä valossa huomaamatta sen huonoja puolia. 
 Šokin kynnysvaihe: Pienet asiat alkavat ärsyttää ja uuden kulttuurin huonot puolet ja käytännön ongelmat tulevat esiin. Väsymys, masennus ja koti-ikävä ovat tämän vaiheen yleisiä oireita.
 Sopeutuminen: Vähittäinen oppiminen, toimeentuleminen erilaisissa tilanteissa ja ymmärrys toimintatapojen syistä auttavat sopeutumaan uuteen kulttuuriin. Olo alkaa tuntua kotoisammalta ja kommunikaatio-ongelmat vähenevät. Yleinen uudesta kulttuurista johtuva stressi vähenee.
 Paluušokki: Paluu omaan kulttuuriin voi aiheuttaa suuremman šokin kuin kulttuurišokki vieraassa kulttuurissa. Uudelleensopeutuminen omaan kulttuuriin voi viedä aikaa vieraassa kulttuurissa kertyneiden kokemusten ja mahdollisesti muuttuneen omakuvan vuoksi. 

Katso myös
Pariisin syndrooma

Lähteet

Aiheesta muualla
Kulttuurishokki-juttusarja  antropologisessa verkkomediassa, AntroBlogissa.
Kulttuurishokki-kolumni Kepa-lehdessä . Marko Lehto.
 Pakolaisleirit ovat kulttuurishokki Pakistanin naisille. Maailma.net.
 Kokemuksia kulttuurishokista . Blogi.

Luokka:Kulttuuriantropologia
Luokka:Sosiaalipsykologia
Luokka:Kulttuurisosiologia