Kansaneläkeindeksi

Kansaneläkeindeksi on Kansaneläkelaitoksen (Kela) elinkustannusindeksiä seuraava indeksi, jonka mukaan suuri osa Kelan maksamista etuuksista ja tietyt muiden tahojen etuudet tai euromäärät sidotaan hintatason kehitykseenHallituksen esitys 148/2009, Yleisperustelut, 1. Nykytila. Kansaneläkeindeksillä tarkistetaan mm.
 Kansaneläke ja muut kansaneläkelaissaKansaneläkelaki mainitut rahamäärät 
 Takuueläke 
 Perhe-eläke
 Rintamalisät
 Vammaistuet
 Työttömyysturvan peruspäiväraha (vaikuttaa myös  ansiopäivärahaan) ja työmarkkinatuki sekä lapsikorotus
 Osa eläkkeensaajan asumistuen määräytymisperusteista
 Lääkekorvausten vuotuinen omavastuu
 Lapsilisät 
 Lastenhoidon tuet 
 Sairausvakuutuksen vähimmäispäivärahat
 Opintotuki (ensimmäinen indeksitarkistus elokuussa 2014)Kelan tiedote etuuskorotuksista vuodelle 2014 

Täyden kansaneläkkeen määrään on Kelassa sidottu mm.
 Sotilasavustuksen perusavustus
 Maatalousyrittäjien sukupolvenvaihdoseläkkeen täydennysosa
 Maatalouden luopumistuen täydennysosa

Lisäksi muiden viranomaisten kuin Kelan hallinnoimia, kansaneläkeindeksin kehitykseen sidottuja määriä ovat mm.
 Toimeentulotuen perusosa
 Ulosotossa sovellettavan velallisen suojaosuuden määrä
  Yksityishenkilön velkajärjestelyssä velallisen lisäsuoritusvelvollisuuden perusteena oleva rahamäärä
 Sosiaali- ja terveydenhuollon asiakasmaksut ja maksukatto

Täyden kansaneläkkeen määrään on muualla kuin Kelassa sidottu mm.
 Valtionverotuksen ja kunnallisverotuksen täyden eläketulovähennyksen määrä 

Seuraavan vuoden kansaneläkeindeksin pisteluku saadaan jakamalla kunkin vuoden kolmannen vuosineljänneksen (heinä-, elo- ja syyskuun) elinkustannusindeksin pistelukujen keskiarvo luvulla 1,16. Kela vahvistaa seuraavan kalenterivuoden kansaneläkeindeksin pisteluvun kunkin vuoden lokakuun loppuun mennessä.

Historia

Kansaneläkeindeksi luotiin vuoden 1956 kansaneläkelain yhteydessä, jolloin kansaneläkelain mukaisten etuuksien kehitys sidottiin elinkustannusindeksin kehitykseenLaki kansaneläkelaissa säädettyjen eläkkeiden ja avustusten sitomisesta elinkustannuksiin. Kansaneläkeindeksin perustasoksi määriteltiin valtioneuvoston päätöksellä elinkustannusindeksin pisteluku 116, joka oli kansaneläkelain voimaantuloa edeltäneen vuosineljänneksen pistelukujen keskiarvo Valtioneuvoston päätös kansaneläkkeiden sitomisesta elinkustannuksiin (116/1957)  . 

Tarkkaan ottaen:

Kansaneläkelaki astui voimaan 1.1.1957Kansaneläkelaki, 99 §, jolloin sitä edeltänyt vuosineljännes oli loka-joulukuu 1956. Elinkustannusindeksin pisteluvut tuolloin olivat 1956:10=113, 1956:11=118 ja 1956:12=118 Elinkustannusindeksi 1951:10=100 , joista laskettu keskiarvo pyöristettynä kokonaisluvuksi on juuri 116.

Indeksitarkistuksia tehtiin aluksi kolmen kuukauden kuluttua siitä, kun indeksi oli edellisestä tasostaan muuttunut vähintään 10 %, kunnes vuonna 1961 määräaika laskettiin yhteen kuukauteen Valtioneuvoston päätös kansaneläkkeiden sitomisesta elinkustannuksiin (510/1961) . Tarkistuksen laukaisevan muutoksen määrää pienennettin ensin 5 %:iin vuonna 1963 Valtioneuvoston päätös kansaneläkkeiden sitomisesta elinkustannuksiin annetun valtioneuvoston päätöksen muuttamisesta (143/1963)  ja myöhemmin 3 %:iin vuonna 1967 Valtioneuvoston päätös kansaneläkkeiden sitomisesta elinkustannuksiin annetun valtioneuvoston päätöksen muuttamisesta (408/1967) , mikä yhdessä 1970-luvun korkean inflaation kanssa johti siihen, että etuuksiin tehtiin viisi indeksitarkistusta vuoden 1975 aikana. 1980-luvulla indeksitarkistus alettiin tehdä ensin kaksi kertaa vuodessa ja lopulta vuodesta 1985 lähtien kerran vuodessa kunkin kalenterivuoden alussaValtioneuvoston päätös kansaneläkkeiden sitomisesta elinkustannuksiin 17.5.1984 (383/1984).

Poikkeukset kansaneläkeindeksiin 
Kansaneläkeindeksi itsessään on saanut kehittyä varsin rauhassa ilman, että sen kulkua olisi väkisin ohjattu muualle kuin laskentasääntöjen osoittamaan suuntaan. Yleisempää on ollut, että indeksiin sidottujen etuuksien kehityksessä on poikettu indeksin osoittamasta muutosvauhdista. Yhden kerran kuitenkin myös itse indeksiin on kajottu.

Vuoden 1994 indeksikorotus jätettiin säästösyistä tekemättä. Aluksi tarkoitus oli tehdä väliin jäänyt indeksikorotus vuoden verran myöhässä vuonna 1995Hallituksen esitys Eduskunnalle laiksi kansaneläkelaissa säädettyjen eläkkeiden ja avustusten sitomisesta elinkustannuksiin annetun lain poikkeuksellisesta soveltamisesta vuonna 1994 (HE 248/1993), mutta seuraavana vuonna vuoden rästiin jäänyttä korotusta lykättiin jälleenHallituksen esitys Eduskunnalle laiksi kansaneläkelaissa säädettyjen eläkkeiden ja avustusten sitomisesta elinkustannuksiin annetun lain poikkeuksellisesta soveltamisesta vuonna 1995 (HE 104/1994), kunnes siitä vuoden kuluttua kansaneläkejärjestelmän uudistamisen (ns. pohjaosien leikkauksen) yhteydessä korotus päätettiin jättää pysyvästi tekemättäHallituksen esitys Eduskunnalle kansaneläkejärjestelmän uudistamista koskevaksi lainsäädännöksi (HE 119/1995)Laki kansaneläkelaissa säädettyjen eläkkeiden ja avustusten sitomisesta elinkustannuksiin annetun lain muuttamisesta (1496/1995). Kansaneläkeindeksi jäi päätöksen takia pysyvästi noin 2 % alemmalle tasolle.

Kaksi kertaa on tehty indeksikorotus poikkeuslaissa mainitun indeksipisteluvun mukaan. Näinä kertoina varsinainen kansaneläkeindeksin pisteluku on vahvistettu, mutta sitä ei ole käytetty etuuksien tason laskemiseen.

Vuoden 2010 indeksitarkistus olisi ollut negatiivinen, ellei indeksiä olisi poikkeuksellisesti jäädytetty. Syksyllä 2009 oltiin tilanteessa, jossa elinkustannusindeksi oli koko alkuvuoden ollut alemmalla tasolla kuin vuoden 2008 heinä-syyskuun elinkustannusindeksin keskiarvo. LainLaki kansaneläkeindeksistä (456/2001) mukaan tehty elinkustannusindeksin seuraaminen olisi merkinnyt kansaneläkeindeksiin sidottujen etuuksien euromäärien alenemistaKansaneläkeindeksiin sidotut etuudet säilyvät ennallaan ensi vuonna, STM:n tiedote 365/2009 . Normaalin käytännön mukaan vuoden 2010 kansaneläkeindeksi olisi ollutLaki kansaneläkeindeksistä (456/2001) 2 § 2 mom.Kansaneläkeindeksin laskusääntö Kelan sivuilla



joten kansaneläkeindeksi olisi laskenut 1502:sta 1490:een eli 0,8 % (kaavan funktio P0() tarkoittaa pyöristystä nollan desimaalin tarkkuuteen eli kokonaislukuun). Etuuksien euromäärien lasku vältettiin säätämällä laki, jossa indeksin pistelukua ei muutettu, mutta kaikki kansaneläkeindeksistä riippuvat määrät säädettiin laskettavaksi vuoden 2009 indeksiä käyttäenLaki kansaneläkeindeksin soveltamisesta vuonna 2010 (852/2009).

Indeksien pistelukuja ja vuosimuutokset vuodesta 1985
VuosiKansaneläke-indeksi 1957=100VuosimuutosElinkustannus-indeksi 1951:10=100VuosimuutosAnsiotaso-indeksi 1964=100Vuosimuutos 1985 8236,9 %9805,9 %9438,4 % 1986 8634,9 %10153,6 %10086,9 % 1987 8933,5 %10523,6 %10797,0 % 1988 9263,7 %11044,9 %11769,0 % 1989 9765,4 %11776,6 %12818,9 % 199010457,1 %12486,0 %13989,1 % 199111045,6 %13004,2 %14876,4 % 199211393,2 %13332,5 %15151,9 % 199311702,7 %13612,1 %15260,7 % 199411700,0 %13761,1 %15572,0 % 199511921,9 %13901,0 %16294,6 % 199611950,3 %13980,6 %16933,9 % 199712020,6 %14151,2 %17292,1 % 199812231,7 %14351,4 %17903,5 % 199912391,3 %14521,2 %18392,7 % 200012531,1 %15013,4 %19124,0 % 200113023,9 %15392,5 %19994,6 % 200213332,4 %15631,6 %20693,5 % 200313491,2 %15770,9 %21514,0 % 200413570,6 %15800,2 %22323,8 % 200513620,4 %15940,9 %23193,9 % 200613771,1 %16221,8 %23893,0 % 200714011,7 %16622,5 %24693,3 % 200814362,5 %17304,1 %26065,5 % 200915024,6 %17300,0 %27104,0 % 201015020,0 %17511,2 %27812,6 % 201115080,4 %18123,5 %28562,7 % 201215653,8 %18632,8 %29473,2 % 201316092,8 % 201416301,3 % 

Lähteet



Viitteet

 Aiheesta muualla 
 Kansaneläkeindeksi Kelan sivuilla
 Kansaneläkeindeksi Eläkkeensaajien Keskusliiton sivuilla 
 Elinkustannusindeksi Tilastokeskuksen sivuilla
 Ansiotasoindeksi Tilastokeskuksen sivuilla

Luokka:Sosiaaliturva