Birgitta Trotzig

Astri Birgitta Trotzig (o.s. Kjellén; 11. syyskuuta 1929 Göteborg – 14. toukokuuta 2011 Lund) oli ruotsalainen kirjailija, Ruotsin akatemian jäsen (tuoli nro 6) vuosina 1993–2011. Hän syntyi Göteborgissa ja vietti nuoruutensa Kristianstadissa.

Elämänvaiheet
Birgitta Trotzigin vanhemmat olivat opettajia. Perhe muutti Göteborgista Kristianstadiin vuonna 1937, ja vanhemmat työskentelivät siellä ranskan- ja englanninopettajina. Trotzig opiskeli Göteborgin yliopistossa kirjallisuus- ja taidehistoriaa. Hän avioitui vuonna 1949 taiteilija Ulf Trotzigin kanssa. Birgitta Trotzig työskenteli myös taide- ja kirjallisuusarvostelijana.

Trotzigin esikoisteos oli Ur de älskandes liv vuonna 1951. Hän kääntyi roomalaiskatoliseksi vuonna 1955 ja asui Ranskassa vuosina 1955–1972. Hänet valittiin Ruotsin akatemiaan vuonna 1993. Viimeisinä elinvuosinaan Trotzig sairasti Parkinsonin tautia eikä voinut osallistua akatemian työskentelyyn.Författaren Birgitta Trotzig död. Expressen 16.5.2011. (Arkistoitu sivu.)

Trotzigin tuotanto käsittää muun muassa parikymmentä romaania. Hänen tyylinsä on intensiivinen ja voimakkaasti eettinen. Keskeisiä teemoja ovat syyllisyys ja vapaus, kärsimys ja armo. Toisinaan hän käy vuoropuhelua muiden kirjailijoiden (esimerkiksi Paul Celanin ja Fjodor Dostojevskin) kanssa. 

Hänen merkittävimpiin teoksiinsa kuuluu romaani Liejukuninkaan tytär (1985), jonka aihe perustuu H. C. Andersenin satuun. Romaaneissa Liejukuninkaan tytär ja Sjukdomen päähenkilöt ovat vanhempiaan etsiviä lapsia. Lapsena 1900-luvun alussa menettämäänsä isää tai äitiä he kaipaavat aikuisenakin, ja kumpikin hajoaa mieleltään. Miljöönä ovat Skånen peltomaisema ja kaupunkien lohduttomat köyhälistökorttelit.

Trotzig oli itse pitänyt teoksiaan vastakohtana 1960-luvun ideologisoidulle taide- ja yhteiskuntanäkemykselle. Hän piti taidetta ja uskontoa ihmisen tajunnan tärveltymättömänä kerroksena. Kärsimys ja sen olemus on hänen teoksissaan jatkuvasti läsnä. Teostensa synkkyyden hän katsoi johtuvan varhaislapsuutensa aikaisesta dodan ja juutalaistuhon kokemuksesta.

Trotzigilta on suomennettu romaanit Liejukuninkaan tytär ja Tarina rannikolta sekä proosarunoteos Anima.

Ruotsalainen Faethon-kustantamo julkaisee Trotzigin kootut teokset (Samlade skrifter) kolmentoista osan sarjana.

Teoksia
Ruotsiksi

 Ur de älskandes liv, 1951 (novelleja)
 Bilder, 1954
 De utsatta, 1957
 Ett landskap, 1959
 En berättelse från kusten, 1961 
 Utkast och förslag, 1962
 Levande och döda, 1964
 Sveket, 1966
 Ordgränser, 1968
 Teresa, 1969
 Sjukdomen, 1972 (elokuvaversio 1979: Kejsaren)

 I kejsarens tid, 1975
 Jaget och världen, 1977
 Berättelser, 1977
 Anima, 1982
 Dykungens dotter, 1985
 Porträtt, 1993
 Per Olof Sundman, 1993
 Sammanhang, 1996
 Tal på Övralid 6 juli 1997
 Dubbelheten, 1998
 Gösta Oswald, 2000

Suomennettuja teoksia
 Tarina rannikolta. (En berättelse från kusten, 1961.) Suomentanut Kyllikki Villa. Jyväskylä: Gummerus 1967.
 Liejukuninkaan tytär. (Dykungens dotter, 1985.) Suomentanut Oili Suominen. Helsinki: Otava 1987. 
 Yhteys: Ainetta. (Sammanhang: Material, 1996.) Proosarunoja. Suomentanut Pia Koskinen-Launonen. Helsinki: Otava 2001. 

Kirjallisuutta





 Lähteet 

Aiheesta muualla
 Birgitta Trotzigs Samlade skrifter. Bokförlaget Faethon.

Luokka:Ruotsalaiset kirjailijat
Luokka:Ruotsin akatemian jäsenet
Luokka:Vuonna 1929 syntyneet
Luokka:Vuonna 2011 kuolleet
Luokka:Litteris et Artibus -palkitut