Humaljärvi (Kirkkonummi)

Humaljärvi on Uudellamaalla Kirkkonummen Veklahdella, Volsissa ja Sepänkylässä sijaitseva järvi. Se sijaitsee viitisen kilometriä kunnan keskustasta pohjoiseen.

 Maantietoa 
Humaljärvi on  pitkä,  leveä, ja sen pinta-ala on  eli . Järvi on muodostunut kallioisten mäkien väliseen painaumaan. Sen länsipuolella kohoaa laaja Dogarn sekä pienet Sepelberget, Urbysberget ja Valborgsberget, pohjoispuolella Torsberget, Backkärrsbergen ja Bölsängsbergen, itäpuolella Morsiusmäen ympäristön mäet ja Norgeberget, ja eteläpuolella Harabacken, Korkberget, Käringberget ja Ingelsin ympäristön mäet. Monien mäkien rinteet putoavat jyrkkinä järveen. Korkbergetin jyrkänteen alaosa on kivikkoa, jossa on luolamaisia rakenteita . Backkärrsbergenin huippu kohoaa  ja Korkberget  järvenpinnasta. Alavat rannat ovat usein peltomaata rantaan asti. Järven lounaisrannassa sijaitsee alava kohta, josta Ingelsån alkaa. Järvi on U-kirjaimen muotoinen ja keskellä sijaitsee leveä ja etelään osoittava Vrångsnäsuddenin niemimaa, josta työntyy itään kapea Näsudden. Muita niemiä ovat Korkberget ja Törnäs. Nimettyjä lahtia ovat itäinen Kojviken, kaakkoinen Paikkariviken, luoteinen Volsviken, ja pohjoiset Österbyviken ja Sivalaxviken. Itärannassa sijaitsee Korkbegertin suojaama nimetön lahti.

Humaljärvessä on neljä saarta, joiden yhteinen pinta-ala on  eli noin  järven kokonaisalasta. Suurimman saaren Storholmenin pinta-ala on kartasta mitattuna noin . Saari on  pitkä ja  leveä, ja siellä on kaksi vapaa-ajan asuntoa. Se sijaitsee järvenselän eteläosassa. Lillholmen on  pitkä ja  leveä autio metsäsaari, joka sijaitsee Vrångsnäsuddenin edustalla. Kaksi muuta saarta ovat pieniä luotoja, joista toinen sijaitsee Sepänkylän lahdensuulla ja toinen Storholmenin lounaspuolella etelärannassa.

Humaljärvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järvi on syvyyskäyrien perusteella melko tasapohjainen järvi. Järven tilavuudeksi on määritetty  kuutiometriä, jolloin sen keskisyvyydeksi tulee . Järven syvyys on  ja tämä kohta sijaitsee alle  etäisyydellä Storholmenin pohjoisrannasta . Järvessä on vain yksi laaja yli 6-metrinen syvänne. Lähes puolet Humaljärven pinta-alasta on vähintään kolme metriä ja enintään kuusi metriä syvä.

Humaljärven rantaviivan pituus on , josta saarten rantaviivan yhteispituuden osuus siitä on . Humaljärven länsi- ja pohjoisrannalla on peltomaata, koillisella rannalla sijaitsee Veklahden asuinalue. Itäiset ja eteläiset rannat ovat pientalojen täplittämää metsämaata. Järven itärantaa seuraa yhdystie 11225, josta haarautuu pohjoispuolella itään johtava ja Österbyn kautta kulkeva yhdystie 11273. Siitä haarautuu Vitträskin rannassa etelään Veiklahteen ja Sepänkylään johtava yhdystie 11271. Etelärannikolle tulee tiet Kirkkonummen keskustasta yhdystieltä 11269 tai 11255.

 Luontoarvoja 
 Vedenlaatu 
Humaljärvi on luonnostaan rehevä runsasravinteinen Rr-tyypin järvi, jonka ekologinen tila on määritelty hyväksi. Vuonna 1994 se luokiteltiin mesotrofiseksi järveksi. Humaljärven rannat ovat osittain viljelysmaita ja osittain metsämaita, jossa esiintyy kalliorantoja. Järveen kohdistuu kuormitusta peltomailta, haja-asutuksesta ja luonnonhuuhtoutumana metsämailta. Humaljärven vedenlaatua on tarkkailtu vuodesta 1966 alkaen. Volsin vedenpuhdistamon toimintaa Volsilahdella on tarkkailtu vuodesta 1984 asti yhdessä Suomen Sokerin Oy kanssa. Järven syvänteessä on havaittu hapettomuutta ja Suomen Sokeri onkin hankkinut syvänteeseen ilmastuslaitteen, joka pumppaa hapekasta päällysvettä alusveteen ympärivuotisesti.

Humaljärven vedenväri on yleensä 25–, joten veden humusleima on vähäinen, mitä ilmaisee myös vähäinen kemiallisen hapenkulutuksen CODM:n alhaiset arvot. Vesi on melko sameaa vuoden ympäri. Järven syvänteen happitilanne on ollut vuosina 2010–2020 hyvä, vaikka se heikkenee aina lämpötilakerrostuneisuuskaudella. Kriittinen tilanne oli esimerkiksi heinäkuussa 2014, jolloin pohjalla oli lähes hapetonta. Pintavedessä saattaa levien yhteyttämisen vilkastuttua esiintyä hapen ylikylläisyyttä, jolloin veteen kertyy happikaasua yli . Levien kannalta kriittisin ravinne on fosfori. Pintavedessä kokonaisfosforipitoisuudet ovat vaihdelleet 2010-luvulla 20– litrassa vettä (μg/l) ja pohjan läheisyydessä 20–. Kokonaistyppipitoisuudet ovat pysytelleet pintavedessä pitoisuuden  lähellä ja pohjan lähellä  lähellä. Fosforin suuri vaihtelu liittyy levien kulutukseen, joka ei saa typen pitoisuuksiin niin suurta vaihtelua. Erityisesti klorofylli-a-pitoisuudet tekevät järvestä rehevän. Levät ja maaperän laatu yhdessä tekevät järven vedestä emäksisen (pH 7,3–7,6). Humaljärven ekologinen ja kemiallinen tila on hyvä.

 Kalasto ja kasvillisuus 
Vuonna 1994 todettiin selvityksen perusteella Humaljärven kalaston muodostuvan seuraavista kalalajeista: ankerias, ahven, hauki, kiiski, kuha, kuore, lahna, made, pasuri, salakka, siika, sulkava, särki, säyne ja taimen. Koekalastuksessa saatiin enimmäkseen kuhaa, lahnaa ja särkeä. Tärkeimmät saaliskalat olivat kyselyn mukaan kuha, ahven ja hauki. Järven säännöstelystä johtuen säännöstelijää on velvoitettu kalaistutuksiin. Hauen lisäksi istutettiin järveen esimerkiksi peledsiikaa, karppia ja ankeriasta.

Humaljärven vesikasvillisuus on järven rehevyys huomioiden varsin niukkaa. Vuoden 1993 vesikasvillisuusselvityksessä tavattiin ahvenvita, haarapalpakko, järvikaisla, järvikorte, järviruoko, kapeaosmankäämi, leveäosmankäämi, mutaluikka, piuru, rantaluikka, rantapalpakko, sarjarimpi, uistinvita ja ulpukka.

 Säännöstely 
Suomen Sokeri Oy pumppaa prosessivettä Kvarbyånista Överbyn padon Myllylammesta. Joen vesimäärät vaihtelevat suuresti ja sen pienen keskivirtaaman takia jokeen päästetään Humaljärvestä korvausvettä vähävetisenä aikana. Tätä tarkoitusta varten palvelee Humaljärven luusuassa säännöstelypato. Tähän on sokeritehtaalla Länsi-Suomen vesioikeuden lupa (23.9.1987, nro 49/1987/3, Dnro 86135), jonka ehtoihin sisältyy velvoite tarkkailla järven ja joen vedenlaatua, järven tilaa ja kalatalouden muutoksia.

Humaljärven vedenpinnan korkeus saa vaihdella lupamääräysten mukaisesti 16,95– välillä (mpy., N60). Esimerkiksi vuonna 2020 pinnankorkeus vaihteli  ollen välillä 17,27– mpy. Lupaehdon mukaisia  tason ylityksiä oli yhteensä 71 päivänä, jotka ajoittuivat pääasiassa alkuvuoteen, erityisesti helmi-maaliskuulle, ja toisaalta vuoden loppuun, marras-joulukuulle. Vuonna 2020 Humaljärven vedenpinta pysyi koko vuoden tavanomaista korkeammalla, mihin vaikutti kesän alivesitasoa kohottaneet heinäkuun runsaat sateet. Överbyn Myllylammen vedenpinta pysyi lupaehdoissa ilmoitettujen 14,11– mpy. välissä, ollen 14,14– mpy. Tähän vaadittiin Humaljärven säännöstelypadolla juoksutuksia, jotka pysyttelivät yleensä välillä 0,1– sekunnissa tai sen alle.

 Vesistösuhteet 
Humaljärvi sijaitsee Suomenlahden rannikkoalueessa (vesistöaluetunnus 81), jonka Estbyån valuma-alueeseen (81.061) järvi kuuluu. Järven valuma-alueen pinta-ala on noin .  Estbyån valuma-alueeseen kuuluu kolmetoista vähintään hehtaarin laajuista järveä, joista laajimmat ovat Humaljärvi ja Meiko. Humaljärvi on Kirkkonummen toiseksi laajin järvi. Sen koillispuolella sijaitsee Kirkkonummen laajin järvi Vitträsk. Humaljärveen on johdettu lyhyitä pelto- ja metsäojia, mutta näistä huolimatta se on valuma-alueensa latvajärvi. Veiklahden ja Sepänkylän välinen tulo-oja on kuivatetun Kvarnträskin laskuoja . Humaljärven luusua sijaitsee järven lounaiskolkassa, josta alkaa etelään virtaava Ingelsån. Lasku-uoma jatkuu etelään Kvarnbyån- ja Estbyån-nimisenä ja päätyy Suomenlahden Tavastfjärdeniin. Järven vedenpinnan korkeus on  mpy (N2000).

 Historiaa 
Vuosina 1855–1856 julkaistussa Kalmbergin kartastossa sijaitsee Humaljärven länsipuolella Volsin kartano Wohls Gård, jonka pelto- ja niittymaita sijaitsee järven luoteisrannoilla. Kvarnbyånin länsipuolella sijaitsevat ”Qvarn byn” pellot ja niityt. Lisäksi pohjoisrannassa sijaitsee ”Österby” ja etelärannassa ”Ingelsby”. Järven itäpuolella kulkee ”Hvitträskin” ja kirkonkylän välinen maantie. Vuoden 1909 kartassa on Qvarnträsk vielä olemassa, mutta vuoden 1913 kartassa sen tilalle on piirretty osittain kosteikkona. Porkkalan vuokra-alueen, Suomen ja Neuvostoliiton välinen, raja kulki Humaljärven poikki 1944–1956.

Järven rannalla oli yleinen uimaranta, joka oli sallittu myös koirille, mutta sen ylläpito on lopetettu.

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 
 Humaljärven seuranta, Kirkkonummen kunta

Luokka:Kirkkonummen järvet
Luokka:Estbyån vesistö