Veripalvelu

Veripalvelu on voittoa tavoittelematon, taloudellisesti riippumaton ja toiminnallisestikin erillinen osa Suomen Punaista Ristiä. Veripalvelu vastaa koko maan veripalvelutoiminnasta. Veripalvelulla on yhteiskunnan turvallisuusstrategian 2025 mukaan ainoana verihuollon toimijana Suomessa kriittinen kansal­linen tehtävä.

Veripalvelun tehtäviin kuuluu muun muassa verenluovutusten järjestäminen, luovutetun veren testaus, verivalmisteiden tuotanto ja jakelu sekä verivalmisteisiin liittyvä terveydenhoitoalan henkilöstön koulutus ja konsultaatio. Veripalvelu tuottaa terveydenhuollolle myös esimerkiksi kantasolujen ja elinten siirtoja tukevia palveluita sekä uusissa soluterapiahoidoissa käytettäviä valmisteita. Veripalvelussa tehdään myös esimerkiksi kaikkien Suomessa raskaana olevien äitien veriryhmävasta-ainetutkimukset. Veripalvelussa toimii lisäksi Kantasolurekisteri. Se toimii myös alansa tutkimuslaitoksena. Veripalvelu toimittaa verta kaikkina kellonaikoina.

Veripalvelu on Suomen Punaisen Ristin voittoa tavoittelematon laitos. Terveydenhuollon toimijat maksavat tilaamistaan valmisteista ja palveluista käytön mukaan. Näitä ovat esimerkiksi potilaiden hoidossa tarvittavat verivalmisteet, veriryhmätutkimukset sekä elin- ja kantasolusiirtoihin liittyvät kudossopeutuvuustutkimukset. Näillä tuloilla Veripalvelu kattaa toimintansa kulut ja investoinnit. Mikään veripankki maailmassa ei voi toimia kuluitta. Veripalvelu ei saa taloudellista tukea Punaiselta Ristiltä tai yhteiskunnalta operatiiviseen toimintaansa. 

Veripalvelun toimintaa Suomessa ohjaa laki veripalvelutoiminnasta, veripalveluasetus sekä muun muassa Euroopan unionin veriturvallisuusdirektiivi. Veripalvelun toimintaa valvoo Fimea.

Veripalvelu toimii koko Suomessa ja työllistää noin 500 ammattilaista. Valtaosa henkilöstöstä työskentelee päätoimipisteessä Vantaan Vehkalassa, jonne on keskitetty monia Veripalvelun toimintoja, esimerkiksi laboratoriotutkimukset, laadunvalvonta ja tukipalvelut. Veripalvelun kiinteät toimipisteet ja verenluovutustilaisuudet työllistävät 150 henkeä yhdeksällä eri paikkakunnalla ja tämän lisäksi liikkuva Veripalvelu järjestää luovutuksia eri puolilla Suomea. 

Historia

Veripalvelutoiminnan historia Suomessa voidaan katsoa alkaneen 30. maaliskuuta 1935, jolloin partiojohtajat Toivo Kataja ja Yrjö Kohonen perustivat epävirallisen, Veriliitto -nimisen verenantajajärjestön. Toiminta oli aluksi lähinnä luovuttajarekisterin ylläpitoa yhdessä Helsingin Naistenklinikan kanssa. Partioliikkeen liittojohtaja, pastori Niilo Visapään myötämielisyydellä toiminta levisi myös muihin partiolaisten lippukuntiin ja maaliskuuhun 1936 mennessä kaikki NMKY:n partiopoikaliitot olivat antaneet tukensa asialle. Veriliiton virallistaminen tapahtui 30. lokakuuta 1936, kun Partiolaisten Vapaaehtoinen Verenantajajärjestö Veriliitto r.y. perustettiin. Seuraavina vuosina Veriliittoon liittyi useiden kaupunkien lippukuntia ja sekä jäsenmäärät että luovutukset nousivat nopeasti.

Talvi- ja jatkosota hiljensivät Veriliiton toimintaa ja sotien päätyttyä se yhdistyi Puolustusvoimien Veripalveluun. Lapin sodan jälkeen puolustusvoimat joutui kuitenkin valvontakomission määräyksestä luopumaan veripalvelutoiminnastaan ja toiminta alalla oli jonkin aikaa hyvin epäjärjestynyttä. SPR:n Veripalvelun voidaan katsoa perustetun 30. joulukuuta 1947, jolloin ”Ehdotus verihuollon järjestämiseksi Helsingin kaupungin sairaaloihin” hyväksyttiin. Toimintansa se aloitti kaksi päivää myöhemmin muutaman Helsingin Veripalvelun toimihenkilön ja yhden osapäivätoimisen lääketieteen kandidaatin voimin. Muutoksen johdosta Veripalvelu muutti Naistenklinikalta SPR:n sairaalaan.Juhani Leikola: Pieni vaiva – hyvä mieli, SPR Veripalvelu, Helsinki 2004 Suomen Punaisen Ristin Veripalvelun ensimmäinen ja samalla pitkäaikainen johtaja ja toiminnan kehittäjä oli Harri Nevanlinna.

Veripalvelutoiminnan vaiheita:
 1935 Partiolaisten Veriliitto
 1939–1944 Puolustusvoimain Veripalvelu
 1948 Suomen Punaisen Ristin Veripalvelu. Ensimmäisenä toimintavuotena 14 667 verenluovutusta
 1951 Ensimmäinen liikkuva verenluovutustilaisuus
 1960-luvulla siirrytään asteittain keräämään verta muovisiin veripusseihin
 1970 Veripalveluun keskitetään elinsiirtoihin liittyvät kudostyypitykset ja sopivuuskokeet
 1992 perustetaan Luuytimenluovuttajarekisteri (nykyisin Kantasolurekisteri)
 1998 perustetaan Istukkaveripalvelu (istukkaveren kerääminen kuitenkin lopetettiin 2013)
 2012 Veripalvelun Solutuotantokeskus aloittaa toimintansa
 2014 Hematologinen biopankki aloittaa toimintansa.
 2017 Veripalvelu perustaa oman biopankin
 2022 Veripalvelun päätoimipiste muuttaa Vantaan Vehkalaan.
 2023 Veripalvelu lanseeraa ensimmäisen Verenluovutusbussin
 2024 Plasman keräys aloitetaan, Vantaalle uusi verenluovutuspiste
 2025 Seerumisilmätippojen valmistus aloitetaan

Organisaatio
Veripalvelu työllistää vakituisesti noin 500 henkeä, joista noin 350 Vantaan Vehkalassa. Vehkalan toimipisteeseen on keskitetty mm. kaikki verivalmisteiden tuotanto, laadunvalvonta, laboratoriotutkimukset sekä tukipalvelut. Kiinteät toimipisteet ja verenluovutustilaisuudet työllistävät satakunta henkeä yhdeksällä eri paikkakunnalla (ks. Toimipisteet alla).

Hallinto
Veripalvelun operatiivisesta toiminnasta ja sen kehittämisestä vastaavat Veripalvelun johtaja ja johtoryhmä, johon kuuluvat:
 Pia Westman, Veripalvelun johtaja
 Jarkko Ihalainen, lääketieteelliset palvelut ja laadunhallinta
 Johanna Castrén, Verenluovutustoiminta
 Johanna Nystedt, Verivalmisteet
 Katarina Stendahl, Talouspalvelut ja vastuullisuus
 Heikki Myllyniemi, Digitalisaation kehitys ja palvelut
 Willy Toiviainen, Viestintä- ja markkinointi, henkilöstöpalvelut
 Minna Mäki, Tutkimus, tuotekehitys ja uudet palvelut

SPR nimittää Veripalvelun johtokunnan, joka vastaa toiminnan strategisesta suunnittelusta ja valvoo operatiivisen toiminnan turvallisuutta ja tuloksellisuutta. Johtokuntaan kuuluvat:
 Piia Aarnisalo, puheenjohtaja (lääketieteellinen johtaja, Pfizer Suomi)
 Maija Laaksonen (henkilöstöjohtaja, Uudenmaan osuuspankki)
 Anna Maksimainen (senior partner, Nordic Healthcare Group)
 Tarmo Martikainen (johtaja, Varsinais-Suomen hyvinvointialue)
 Juha-Petri Ruohola (ylilääkäri, Puolustusvoimat )
 Minttu Viitanen (julkisten palvelujen liiketoiminta-alueen johtaja, Accenture)

Toimipisteet
Veripalvelulla on kymmenen kiinteää toimipistettä kymmenellä eri paikkakunnalla: 

 Espoo (Iso Omena, Piispansilta 9)
 Helsinki, Sanomatalo (Töölönlahdenkatu 2)
 Jyväskylä (Kolmikulma, Puistokatu 2-4)
 Kuopio (Kauppakeskus Minna, Haapaniemenkatu 18)
 Lahti (Kauppakeskus Trio, Kauppakatu 10)
 Oulu (Isokatu 32 C)
 Seinäjoki (Kauppakatu 26)
 Tampere (Koskikeskus, Hatanpään valtatie 1)
 Turku (Yliopistonkatu 29 b)
 Vantaa, Kauppakeskus Jumbo-Flamingo (Tasetie 8)

Verenluovutustilaisuudet 
Kiinteiden toimipaikkojen lisäksi verta voi luovuttaa verenluovutustilaisuuksissa, joita on vuosittain yli 1000. Verenluovutustilaisuuksia järjestetään useilla paikkakunnilla Hangosta Rovaniemelle; aikatauluihin voi tutustua  Veripalvelun kotisivuilla.Veripalvelun kotisivuilla Verenluovutustilaisuuksia järjestetään myös suurilla, yli 1 000 henkilön työpaikoilla ja muissa yhteisöissä (esimerkiksi oppilaitokset, varuskunnat). Vuodesta 2023 alkaen verta voi luovuttaa myös Verenluovutusbussissa. Verenluovutusbussi käy myös pienemmillä työpaikoilla pääkaupunkiseudulla. 

Laboratorio
Veripalvelun laboratoriotoiminnot on keskitetty Veripalvelun päätoimipisteeseen. Hoidettavia palveluita ovat mm.:
 asiantuntijapalvelut
 koulutukset ja konsultaatiot
 laboratoriopalvelut
 veriryhmätutkimukset
 kudossopeutuvuustutkimukset (elin- ja kantasolusiirtoja varten)
 veriryhmävasta-ainetutkimukset (kaikille raskaana oleville suomalaisäideille)

Toiminta

Veripalvelutoiminta
pienoiskuva|Verenlovutus käynnissä Suomen Punaisen Ristin Veripalvelussa. 
Veripalvelu on Suomessa ainoa alansa toimija, jonka tehtävänä varmistaa potilaiden hoidon toimivuus ja turvallisuus verivalmisteiden ja palvelujen avulla. Veripalvelun toiminta on kriittisen tärkeää yhteiskunnan varautumisen ja valmiuden kannalta. 

Vuosittain 40 000 potilasta tarvitsee verta esimerkiksi leikkauksissa, sairauksien hoidossa sekä synnytyksissä ja onnettomuuksissa. Verivalmisteet ovat ”tuorevalmisteita”, joita ei voi varastoida pitkiä aikoja. Esimerkiksi syöpäpotilaille elintärkeät verihiutalevalmisteet vanhenevat muutamassa päivässä. Verta ei voida valmistaa keinotekoisesti, vaan jokainen veripussi tulee vapaaehtoiselta luovuttajalta. 

Veripalvelu on osa Suomen Punaista Ristiä, joskin siitä taloudellisesti riippumaton ja toiminnallisestikin erillinen osa. Se ei tavoittele toiminnallaan voittoa vaan potilaan parasta. Sairaalat maksavat tilaamistaan valmisteista ja palveluista, ja näillä tuloilla katetaan toiminnan kulut sekä välttämättömät investoinnit. Mikään veripankki maailmassa ei voi toimia ilman tuloja. Vuonna 2025 Veripalvelun liikevaihto oli noin 60,8 miljoonaa euroa. Mahdollista taloudellista ylijäämää ei jaeta, vaan se käytetään Veripalvelun toiminnan jatkuvuuden turvaamiseen sekä kehittämiseen.

Veripalvelu toimittaa suomalaisiin sairaaloihin punasolu-, verihiutale- ja plasmavalmisteita potilaiden hoitoa varten. Luovutettu kokoveri jaetaan Veripalvelussa punasoluiksi, verihiutaleiksi ja plasmaksi. Punasolu- ja verihiutalevalmisteet tehdään Veripalvelussa. Plasma puolestaan jalostetaan valmisteiksi Veripalvelun yhteistyökumppanien plasmanfraktiointilaitoksissa (Shire). 

Kiinteiden toimipaikkojen (ks. Toimipisteet yllä) lisäksi verta voi luovuttaa myös verenluovutustilaisuuksissa, joita Veripalvelu järjestää lähes jokaisessa Suomen kunnassa ja kaupungissa sekä monilla työpaikoilla, oppilaitoksissa ja varuskunnissa. Verenluovutustilaisuudet järjestetään yhteistyötahojen tiloissa. Syksyllä 2023 Veripalvelu otti käyttöönsä Verenluovutusbussin eli linja-auton, jonka sisällä voi luovuttaa verta. Se on suunniteltu verenluovutusta varten, eikä se liiku luovutusten aikana. Bussissa mahtuu kerralla luovuttamaan neljä henkilöä. Verenluovutusbussi kiertää pääkaupunkiseudulla, noin 50 km säteellä Helsingistä. Sillä järjestetään sekä kaikille avoimia luovutuksia että yksityistilaisuuksia (esim. yrityksissä ja oppilaitoksissa). 

Vuonna 2025 verenluovutuksessa kävi 107 878 luovuttajaa. Kaikista kävijöistä uusia luovuttajia oli hieman alle 19 000. Miehet ohittivat ensimmäistä kertaa naiset uusien luovuttajien määrässä. On tärkeää, että Suomessa on laaja joukko verenluovuttajia. Uusia luovuttajia tarvitaan Suomessa lisää yli 20 000, jotta potilaiden hoito verivalmisteilla voidaan turvata tulevaisuudessakin. Joka kuukausi osa säännöllisesti verta luovuttavista joutuu lopettamaan esimerkiksi iän tai sairauksien vuoksi. Luovuttajille voi myös tulla pitkiä taukoja elämäntilanteista johtuen. Nyt vain noin kolme prosenttia suomalaisista luovutusikäisistä luovuttaa verta.  

Veripalvelu julkaisee toimintaansa liittyen esimerkiksi vuosikertomuksen sekä uutiskirjeitä. Veripalvelun ajankohtaisia aiheita julkaistaan Suomen Punaisen Ristin jäsenlehdessä.

 Verenluovutus pähkinänkuoressa 

 Verta ei voida valmistaa keinotekoisesti. 
 Luovutetusta verestä tehdyillä verivalmisteilla hoidetaan muun muassa synnyttäviä äitejä, keskosia, syöpäpotilaita ja onnettomuuksien uhreja.
 Verivalmisteilla annettu hoito voi pelastaa hengen.
 Yksi luovutus auttaa jopa kolmea potilasta, sillä veri jaetaan luovutuksen jälkeen osiin. Potilaalle annetaan vain sitä veren osaa, mitä hän tarvitsee.
 Verenluovutus on Suomessa vapaaehtoista ja maksutonta.
 Verenluovutuksen voi aloittaa 18–59-vuotiaana. Aiemmin verta luovuttaneet voivat jatkaa verenluovutusta 70-vuotiaaksi asti.
 Verenluovutus on helppo, nopea ja maksuton tapa auttaa.
 Suurin osa suomalaisista voi luovuttaa verta. Oman sopivuutensa luovuttajaksi voi testata osoitteessa sovinkoluovuttajaksi.fi.
 Verta voi luovuttaa Veripalvelun kymmenessä toimipisteessä ja luovutustilaisuuksissa eri puolilla Suomea. Pääkaupunkiseudulla voi luovuttaa verta myös Verenluovutusbussissa: Luovutuspaikatveripalvelu.fi/luovutuspaikat.
 Verenluovutukseen voi varata ajan Veripalvelun verkkosivuillaveripalvelu.fi/ajanvaraus. Verenluovutukseen voi aina mennä myös ilman ajanvarausta. Luovuttamaan pääsee, jos tilaa on.
 Verenluovutuksen kulkuun voi tutustua Veripalvelun verkkosivuillaMiten verta luovutetaan? Veripalvelu..  
 Verenluovuttaja saa hyvän mielen ja ilmaisen välipalan. 
 Verenluovuttajan sovelluksesta näkee oman veriryhmän, käyntikerrat ja hemoglobiiniarvot. Sovelluksen voi ladata ilmaiseksi sovelluskaupoista hakusanalla Veripalvelu.

Kantasolurekisteri
Veripalvelun on vuodesta 1992 ylläpitänyt Kantasolurekisteriä (entinen Luuytimenluovuttajarekisteri). Kantasolurekisteri on joukko vapaaehtoisia, joiden joukosta etsitään sopivaa luovuttajaa vakavasti sairaille potilaille kudostyypin perusteella. Verenluovutuksen tapaan veren kantasolujen luovutus on täysin vapaaehtoista. Tällä hetkellä rekisterissä on yli 80 000 luovuttajaehdokasta. Jo yli 1000 on luovuttanut veren kantasoluja tuntemattomalle potilaalle Kantasolurekisterin kautta. Veren kantasoluja voidaan käyttää hoitona leukemiassa ja muissa pahanlaatuisissa verisairauksissa, kuten myelooma ja imusolmukesyövät. Monille potilaille siirre on viimeinen hoitovaihtoehto.

Kantasoluja tarvitsevalle potilaalle etsitään sopivaa luovuttajaa aina ensisijaisesti hänen omasta perhepiiristään. Toissijainen haku tehdään Suomen Kantasolurekisteristä ja tarvittaessa sen kautta muiden maiden rekistereistä. Tällä tavoin on mahdollista löytää kudostyypiltään yhteensopiva luovuttaja yli 40 miljoonan vapaaehtoisen luovuttajaehdokkaan joukosta. Vastaavasti ulkomaalaiselle potilaalle voidaan löytää sopiva luovuttaja Suomesta. Noin kolmannes suomalaisista potilaista saa siirteen kotimaiselta luovuttajalta. Luovuttaja ei voi valita kantasolusiirteen saajaa, eivätkä luovuttaja ja saaja saa tietää toistensa henkilöllisyyttä. Luovuttajalle ilmoitetaan hänen niin halutessa ainoastaan saajan ikäluokka, sukupuoli sekä kotimaa. Kaikille potilaille ei löydy sopivaa luovuttajaa. Uusia jäseniä tarvitaan siksi koko ajan lisää. Tällä hetkellä Suomessa joka viidennelle potilaalle ei löydy parasta sopivaa luovuttajaa. Jokainen, joka liittyy Kantasolurekisteriin, on mahdollinen hengenpelastaja. 

Kantasolurekisteri ei saa taloudellista tukea yhteiskunnalta, vaan se kattaa toiminnallaan omat kulunsa. Rekisteriin tarvitaan vuosittain 5000–10000 uutta jäsentä - sekä miehiä että naisia. Tällä hetkellä Suomen Kantasolurekisterissä on vähemmän miehiä kuin naisia. Mies valikoituu biologisin perustein luovuttajaksi useammin kuin nainen. 

Rekisteriin voi liittyä 18-35-vuotiaana ja jäsenenä (eli kutsun luovutukseen) voi saada 56-vuotiaaksi saakka. Nuorilta kerätyillä kantasoluilla saavutetaan parempia hoitotuloksia. Siksi uusia jäseniä toivotaan erityisesti nuorista, perusterveistä henkilöistä. Oman sopivuutensa jäseneksi voi selvittää nopeasti nettitestillä.

Suurimmalle osalle rekisterin jäsenistä ei tule koskaan kutsua luovutukseen, mutta jokainen jäsen antaa mahdollisuuden elämään. Mitä enemmän rekisterissä on jäseniä, sitä useammalla potilaalla on mahdollisuus parantua. Vain noin 40–60 rekisterin jäsentä valikoituu vuosittain luovuttamaan. Kudostyypin täytyy osua tarkasti yksiin potilaan kanssa – siksi jokainen uusi jäsen on tärkeä. Kaikkiaan suomalaisia luovuttajia on ollut reilun vuoden aikana yli 1000. 

 Kantasolurekisterillä on Veripalvelun verkkopalveluun kuuluva verkkopalvelu kantasolurekisteri.fi

Istukkaveripalvelu
Istukkaveri (napaveri) on lapsen syntymän ja napanuoran katkaisun jälkeen istukkaan jäävää ylimääräistä verta. Se heitetään yleensä synnytyksen jälkeen istukan mukana pois. Istukkaveri on kuitenkin hyvin rikas kantasolujen lähde, jota voidaan käyttää pahanlaatuisten veritautien, kuten esimerkiksi leukemian, hoidossa.Istukkaveri. Veripalvelun sanasto. Viitattu 22.1.2014.

Pahanlaatuisten veritautien ja eräiden muiden harvinaisten tautien hoitoon tarvitaan usein rankkoja lääke- ja sädehoitoja, jotka vaurioittavat potilaan omaa verta muodostavaa kudosta, luuydintä. Istukkaveren kantasolut pystyvät käynnistämään uudelleen verenmuodostuksen.

Kanta- eli emosoluista kehittyvät kaikki veren solut: punasolut, valkosolut ja verihiutaleet. Siirrettävien veren kantasolujen on oltava kudostyypiltään yhteensopiva potilaan kudostyypin kanssa.

Suomen Punaisen Ristin Veripalvelun ylläpitämässä Istukkaveripalvelussa on säilytettävänä Suomessa aiemmin kerättyjä istukkaverisiirteitä potilaiden hoitoa varten. Istukkaverta kerättiin aiemmin pääkaupunkiseudun synnytyssairaaloissa. Istukkaveren keräämisestä luovuttiin Suomessa vuonna 2013.  Veripalvelun tiedote 12.6.2013. Viitattu 30.1.2014.

Vapaaehtoistoiminta
Vapaaehtoiset avustajat hoitavat paikallisen yhdyshenkilön välityksellä ja SPR:n paikallisosastojen sekä muiden yhteistyökumppanien kanssa käytännön järjestelyt useissa verenluovutustilaisuuksissa, joita ovat muun muassa oppilaitokset, seurakuntakodit, työpaikat sekä varuskunnat. Koska noin kolmannes kaikesta Suomessa luovutetusta verestä saadaan muualta kuin Veripalvelun kiinteistä toimipisteistä, on vapaaehtoisten avustajien rooli merkittävä.

 Veriryhmätiedot puhelimeen 
Veripalvelun mobiilisovellus tuo verenluovutustiedot helposti luovuttajien saataville. Sovelluksesta löytyvät muun muassa tiedot seuraavasta mahdollisesta luovutusajankohdasta, aiemmista luovutuksista, hemoglobiiniarvoista ja veriryhmästä.Sovelluksessa voi myös etsiä lähimmät verenluovutuspisteet, ja sen kautta pääsee verenluovutuksen ajanvaraukseen sekä täyttämään luovuttajan terveyskyselyn. 

Luovuttajan sovellus löytyy sovelluskaupasta nimellä Veripalvelu tai Verenluovuttaja, ja sen voi ladata maksutta Google Playsta ja App Storesta.

Katso myös
 Verenluovutuksen kriteerit
 Hemafereesi

Lähteet

Aiheesta muualla
 Veripalvelu

Luokka:Veri
Luokka:Suomen Punainen Risti
Luokka:Terveydenhoito Suomessa