Lauri Myllymäki

Lauri Richard Myllymäki (7. helmikuuta 1897 Ylöjärvi – 25. kesäkuuta 1967 Helsinki) oli suomalainen poliitikko, joka toimi STPV:n ja SKDL:n kansanedustajana vuosina 1927–1930 ja 1945–1958. Myllymäen ensimmäinen kansanedustajakausi päättyi, kun hänet tuomittiin vankeuteen poliittisen toimintansa johdosta. Vapauduttuaan Myllymäki jatkoi maanalaisessa SKP:ssa ja oli talvisodan aikana puolueen yksi harvoista vapaana olleista johtohahmoista. Jatkosodan sytyttyä Myllymäki otettiin turvasäilöön ja sotavuosien jälkeen hän palasi eduskuntaan SKDL:n riveissä.

 Elämä 
 Nuoruusvuodet 
Lauri Myllymäen vanhemmat olivat palstatilallinen Kalle Kustaa Myllymäki (1845-1921) ja Kurussa syntynyt Anna Matintytär Anttila (1853-1925). Hän kävi kansakoulun ja teki maatöitä kotitilallaan Ylöjärven Ilmarin kylässä. Vuosina 1913-1914 Myllymäki työskenteli Kymin paperitehtaalla Iitissä, 1915-1916 kone- ja sähkötyömiehenä Helsingissä ja vuodesta 1917 lähtien sähköasentajana Tampereella. 

Myllymäki liittyi Tampereen työväenyhdistyksen kone- ja metalliammattiosastoon keväällä 1917. Sisällissodan alkuviikot Myllymäki oli veljensä luona Iittissä, josta hän hän palasi maaliskuussa ja liittyi Tampereen punakaartin sähkömiesten komppaniaan. Myllymäki kertoi vastanneensa lähinnä sähkötöistä ja puhelinyhteyksistä, mutta osallistui ilmeisesti myös Tampereen taistelun yhteenottoihin Ylöjärvellä, Epilässä ja Pispalassa. Kesäkuussa Myllymäki vangittiin kotoaan ja passitettiin Tampereen vankileirille. Hän vapautui heinäkuun lopussa saatuaan kolme vuotta ehdollista avunannosta valtiopetokseen.

 Eduskuntaan ja vankilaan 
Sisällissodan jälkeen Myllymäki suoritti teollisuuskoulun sähkötyökurssin ja jatkoi vanhassa ammatissaan. Hän vaikutti kommunistien järjestötoiminnassa muun muassa Tampereen Ammatillisen Keskusneuvoston puheenjohtajana sekä Suomen Metallityöväen Liiton liittoneuvoston jäsenenä. SSTP:n lakkauttamisen jälkeen suoritetussa organisaatiouudistuksessa Myllymäki kuului henkilöihin, jotka pidettiin erillään laittoman SKP:n puuhista, koska kytkökset vaaransivat julkisen toiminnan. 

Vuonna 1925 Myllymäki valittiin STPV:n listoilta Tampereen kaupunginvaltuustoon ja heinäkuun 1927 vaaleissa hänestä tuli kansanedustaja. Parlamenttityönsä ohessa Myllymäki työskenteli Tampereella ilmestyneen Työväen Lehden toimittajana. Hän oli mukana myös työläisurheiluliikkeessä. Vuoden 1929 liittokokousvaaleissa kärsityn tappion jälkeen Myllymäestä tuli Työväen Urheiluliiton opposition perustaman Työläisurheilun Yhtenäisyyskomitean sihteeri.

Myllymäen eduskuntatyö päättyi heinäkuussa 1930, jolloin sisäministeri E. V. Kuokkanen määräsi äärioikeistolaisen Lapuan liikkeen painostuksesta kaikki STPV:n kansanedustajat pidätettäviksi. Myllymäki päätti kuitenkin painua maan alle ja jäi piileskelemään viranomaisia Helsinkiin. Pidätysmääräyksestä huolimatta hänet asetettiin ehdolle lokakuussa pidettyihin uusiin eduskuntavaaleihin. Vaalipäivänä Myllymäki matkusti junalla Tampereelle ja kävi äänestämässä kaupungintalolla. Tapahtuneesta nousi kohu, kun vaalitoimitsijat ilmoittivat asiasta ovella päivystäneelle poliisille vasta hänen poistuttuaan paikalta. Äänestettyään Myllymäki vietti pari päivää kesämökillään Teiskossa, jonka jälkeen hän palasi kaupunkiin ja joutui pidätetyksi kommunistien omistaman saunan edustalta. Laillisen järjestötoiminnan lisäksi Myllymäkeä syytettiin STPV:n vaalipuhujana pitämistään kiihotuspuheista. Syksyllä Turun hovioikeus mätkäisi hänelle neljä vuotta kuritushuonetta valtiopetoksen valmistelusta.

 Maanalaisessa toiminnassa 
Vapauduttuaan Tammisaaren pakkotyölaitoksesta 1934 Myllymäki työskenteli jälleen sähkömiehenä ja suoritti sähköyliasentajan tutkinnon. Kommunististen järjestöjen kieltämisen jälkeen hän lähti SKP:n maanalaiseen toimintaan. Vuonna 1935 Myllymäki valittiin keskuskomitean politbyrooseen, jossa hän vastasi ammattiyhdistystoiminnasta Aaro Uusitalon kanssa. Myllymäki muodosti myös puolueen ammatillisen jaoston, johon hänen lisäkseen kuuluivat Uusitalo ja Jaakko Kivi. Se oli lähes ainoa SKP:n elin, joka selviytyi sisäministeri Urho Kekkosen marraskuussa 1938 masinoimista laajoista kommunistipidätyksistä. Myllymäki ja Kivi pyörittivät Töölöössä sijainnutta pientä korjauspajaa, josta tuli puoluejohdon viimeinen keskuspaikka talvisodan syttyessä vuotta myöhemmin.Rentola 1994, s. 115, 182. Jatkosodan aikana Myllymäki majaili vielä kesän 1941 Helsingissä, mutta syksyllä hänet vietiin turvasäilöön.

 Sotavuosien jäleen 
Myllymäki pääsi turvasäilöstä jatkosodan loputtua syyskuussa 1944. Hän liittyi kansandemokraatteihin ja oli SKDL:n liittotoimikunnan jäsen 1944-1949. Vuoden 1945 eduskuntavaaleissa Myllymäki valittiin kansanedustajaksi SKDL:n listoilta SKP:n asettamana ehdokkaana.Aatsinki 2003, s. 88. Hän oli myös presidentin valitsijamiehenä vuoden 1950 presidentinvaaleissa. Myllymäki toimi lukuisissaa luottamustehtävissä. Hän oli muun muassa Sotevan valtuuskunnan jäsen sekä Tapaturma- ja sairausinvalidien liiton puheenjohtaja ja Kansankulttuurin hallituksen puheenjohtaja.

Lauri Myllymäki kuoli 70-vuotiaana kesäkuussa 1967. Hänet on haudattu puolisonsa sukuhautaan Hietaniemen hautausmaahan.

 Perhe 
Lauri Myllymäen ensimmäinen puoliso oli Jenny Elina Saarinen (1894-1926), jonka kanssa hän avioitui vuonna 1925. Leskeksi jäätyään Myllymäki meni naimisiin Sigrid Johanna Tainion (1902-1980) kanssa.

 Muuta 
Joidenkin tulkintojen mukaan Myllymäki on Kalle Päätalon kirjassa Pohjalta ponnistaen esiintyvä Matti Lindqvist, jota tämä äänestää vuoden 1945 eduskuntavaaleissa.

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

Luokka:Kansanedustajat
Luokka:Suomen sosialistisen työväenpuolueen poliitikot
Luokka:SKDL:ssä vaikuttaneet henkilöt
Luokka:Tampereen kaupunginvaltuutetut
Luokka:Pirkanmaan vaalipiiri
Luokka:Vuonna 1897 syntyneet
Luokka:Vuonna 1967 kuolleet