Elisabet Vaasa

Ruotsin prinsessa Elisabet Vaasa (4. huhtikuuta 1549Lindqvist 1993, 472–475. – 19. marraskuuta 1597) oli Ruotsin kuningas Kustaa Vaasan ja kuningatar Margareetan tytär. Heidän kymmenestä lapsestaan Elisabet oli yhdeksänneksi vanhin. Hänen veljensä Juhana III ja Kaarle IX toimivat vuoroillaan Ruotsin kuninkaina, kuten myös hänen velipuolensa Eerik XIV. 

 Elämä 

Prinsessa sai hyvän kasvatuksen ja oli musikaalinen. Päin vastoin kuin vanhempaa sisartaan Sofia Vaasaa, Elisabetia on kuvailtu tasaiseksi ja onnelliseksi ihmiseksi. Häntä pidettiin eräänä Euroopan "täydellisimmistä" prinsessoista, ja hän sai useita avioliittotarjouksia, muun muassa Toscanan suurherttualta Francesco I:ltä. Jo vuonna 1562 Elisabet kihlattiin Mecklenburgin herttua Kristofferin (1537–1592) kanssa, mutta tämän jouduttua pitkäksi aikaa puolalaisten vangiksi Elisabetin veli Juhana III purki kihlauksen. 

Syksyllä 1573 Eerik XIV:n uskottu valtaneuvos Charles de Mornay johti salaliittoa Juhanaa vastaan. Myös Elisabet oli mukana salaliitossa, ja muut liittoon kuuluvat kokoontuivat usein hänen luonaan. He suunnittelivat, että Juhana murhattaisiin eräässä skotlantilaisille palkkasotureille järjestetyssä läksiäisjuhlassa, minkä jälkeen Eerik vapautettaisiin, kruunu siirtyisi joko hänelle tai Kaarle-herttualle, ja Charles de Mornay paljastaisi, mihin Eerik oli piilottanut kulta-aarteen. On epäselvää, kenelle kruunu olisi siirtynyt. Suunnitelma epäonnistui, koska de Mornay unohti antaa palkkasotureille merkin toimia.Lindqvist 2016, "Cecilia - Arbogan merirosvokuningatar".Tegenborg Falkdalen 2010, "Cecilia återvänder till Sverige".

Elisabet sai vuonna 1574 avioliittotarjouksen Ranskan kuningas Henrik III:lta, mutta suunnitelma kariutui Henrikin päädyttyä toiseen morsianehdokkaaseen.

Elisabet piti omaa hoviaan Tre Kronor linnassa Tukholmassa, eikä masentunut epäonnistuneesta avioliittosuunnitelmasta. Hän vastasi veljiensä aviottomien lasten kasvatuksesta. Vuonna 1577 Mecklenburgin herttua vapautui vankeudestaan ja esitti Elisabetille uuden kosinnan. Ilmenneiden ongelmien johdosta häitä vietettiin vasta 7. toukokuuta 1581, jolloin Elisabet oli 32-vuotias. Pariskunta asettui asumaan Mecklenburgiin, missä oleilunsa aikana Elisabet perusti kirjaston, toimi välittäjänä sisarustensa kiistoissa ja synnytti pariskunnan ainoan lapsen, Margareta Elisabetin. Kristofer kuoli maaliskuussa 1592 ja Elisabet palasi tyttärensä kanssa Ruotsiin kysyäkseen veljiltään apua uuden avioliiton järjestämiseksi. Myös taloudelliset ongelmat vaikuttivat Elisabetin päätökseensä palata Ruotsiin; hänen myötäjäisiään ei ollut maksettu. Vuonna 1594 hän sai asuttavakseen Norrköpingshusin kartanon veljeltään Kaarle IX:ltä.

Elisabet kuoli yllättäen vuonna 1597 kesken avioliittoneuvottelujen. Hänet on haudattu Uppsalan tuomiokirkkoon. 

 Lapset 
Elisabet sai yhden tyttären Mecklenburgin herttuan Kristoferin kanssa.

 Margareta Elisabet (s. kesäkuussa 1584;Tegenborg Falkdalen 2010, "Fyra systrar i Tyskland och en i Sverige". k. 30-vuotiaana)

 Lähteet 

 Lindqvist, Herman: Historien om Sverige. Gustav Vasa och hans söner och döttrar. Norstedts Förlag AB, 1993. . (ruotsiksi)
Lindqvist, Herman: Villit Vaasat. WSOY, 2016. .
 Otfried Czaika, Elisabet Vasa - En kvinna på 1500-talet och hennes böcker, Föreningen BIBLIS/Kungl. biblioteket 2009 (= Acta Bibliothecae Regiae Stockholmiensis 78)
 Tegenborg Falkdalen, Karin: Vasadöttrarna. Historiska Media, 2010. . (ruotsiksi)

 Viitteet 

Luokka:Ruotsin prinsessat
Luokka:Vuonna 1549 syntyneet
Luokka:Vuonna 1597 kuolleet