Aasianrunkojäärä

Aasianrunkojäärä (Anoplophora glabripennis) on Kiinasta kotoisin oleva kovakuoriaislaji, joka on puisen pakkausmateriaalin mukana levinnyt vieraslajina Eurooppaan ja Pohjois-Amerikkaan. Se käyttää ravinnokseen monia puu- ja pensaslajeja, ja toukkien puulle aiheuttamat vauriot johtavat usein puun kuolemaan.

Euroopan komissio on vuonna 2015 antanut säädöksen, jonka tavoitteena on aasianrunkojäärän leviämisen estäminen.

Suomessa kaikista aasianrunkojäärähavainnoista on lain mukaan ilmoitettava Ruokavirastoon. Lokakuussa 2015 aasianrunkojäärää tavattiin Suomessa ensimmäisen kerran luonnossa Vantaalla. Esiintymäalueen metsä kaadettiin ja puusto haketettiin jäärän leviämisen estämiseksi.

 Koko ja ulkonäkö 
Aikuinen aasianrunkojäärä on huomiota herättävän suurikokoinen hyönteinen. Sen ruumis on 25–35 mm pitkä ja väritykseltään musta. Mustalla pohjalla on valkoisia pilkkuja. Tuntosarvet ovat ruumista pidemmät, väriltään musta-valko-raidalliset. Aasianrunkojäärä on hyvin samannäköinen kuin lähisukulaisensa kiinanrunkojäärä (Anoplophora chinensis), jota ei toistaiseksi ole kuitenkaan havaittu Suomessa.

Puun kuoren alle munitut munat ovat 5–7 mm:n pituisia, vaaleita ja pitkulaisia. Toukat ovat väriltään vaaleita ja kasvavat 5 cm:n pituisiksi. Toukat koteloituvat puun sisälle.

 Levinneisyys ja elinympäristö 
Aasianrunkojäärän luontainen levinneisyysalue on Kiinassa.

Se on levinnyt kansainvälisessä kaupassa puisen pakkausmateriaalin mukana Pohjois-Amerikkaan ja Eurooppaan. Sitä on löydetty myös Suomesta  Aasianrunkojäärä on luokiteltu yhdeksi sadasta vahingollisimmasta vieraslajista.

 Lisääntyminen 
Naaras munii munat puun kuoren alle. Munat kuoriutuvat noin kahden viikon kuluttua muninnasta. Toukat elävät rungon sisällä ja syövät puuta. Toukka koteloituu puun rungon sisälle. Kotelosta kuoriutuva aikuinen hyönteinen tekee puun kuoreen halkaisijaltaan 1 cm:n kokoisen, pyöreän reiän, jonka kautta se kaivautuu ulos puusta. Aasianrunkojäärä elää aikuisena noin kuukauden.

Aasianrunkojäärän elinkierron pituus riippuu ilmasto-olosuhteista. Lämpimissä olosuhteissa sukupolven väli on yksi vuosi, mutta viileämmässä ainakin kaksi vuotta.

 Ravinto 
Rungon sisällä elävät toukat syövät jälsi- ja puuosia., kun taas aikuiset hyönteiset syövät lehtipuiden lehtiä ja kaarnaa. Runkohaapsasen (Saperda carcharias) vioitus on hyvin samannäköistä kuin aasianrunkojäärällä.

Aasianrunkojäärä käyttää ravinnokseen monia lehtipuu- ja pensaslajeja kuten esimerkiksi haavat ja poppelit (Populus spp.), pajut (Salix spp.), vaahterat (Acer spp.), hevoskastanja (Aesculus hippocastanum), koivut (Betula spp.), lepät (Alnus spp.), omenapuut (Malus spp.), päärynäpuut (Pyrus spp.), jalavat (Ulmus spp.) ja saarnet (Fraxinus spp.).
pienoiskuva|Aasianrunkojäärä tekee puun runkoon halkaisijaltaan 1 cm:n kokoisen reiän, jonka kautta aikuinen hyönteinen tulee ulos.

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 
 Kiinanrunkojäärä (Anoplophora chinensis),  Ruokavirasto
 Aasianrunkojäärä (Anoplophora glabripennis) Laji.fi
 Elintarviketurvallisuusvirasto Aasianrunkojäärä Evira 
 Aasianrunkojäärä (Anoplophora glabripennis) Viherympäristöliitto (VYL)
 Aasianrunkojäärä (Anoplophora glabripennis) Vieraslajit
 Aasianrunkojäärä (Anoplophora glabripennis) iNaturalist
 Anoplophora glabripennis ITIS 
 Anoplophora glabripennis Lamiinae.org 
Anoplophora glabripennis European and Mediterranean Plant Protection Organization (EPPO)  (pdf) 
 Anoplophora glabripennis (Asian longhorned beetle) Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI) 
 Anoplophora glabripennis University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW) 
 Semiochemicals of Anoplophora glabripennis, the Asian longhorned beetle Database of Insect Pheromones and Semiochemicals (Pherobase) 

Luokka:Sarvijäärät
Luokka:Kasvien tuhohyönteiset