Rakhine

Rakhine on osavaltio Myanmarin länsirannikolla, Bengalinlahden rannalla. Pohjoispuolella sijaitsee Chin'n osavaltio, ja itäpuolella Magway'n, Bago'n ja Ayeyarwady'n alueet. Lännessä on Bengalinlahti ja luoteessa osavaltio rajautuu Bangladeshin Chittagongin alueeseen. Arakanvuoret erottavat osavaltion keskisestä Myanmarista. Osavaltion pinta-ala on 36 778 km² ja pääkaupunki Sittwe.

Vuonna 2014 osavaltion väkiluku oli 3,19 miljoonaa.

 Maantiede 
Rakhine eli entinen Arakan sijaitsee Bengalinlahden ja Arakanvuorten välisellä rannikkokaistaleella. Arakanvuorten korkein huippu Mt. Victoria ulottuu yli kolmeen kilometriin. 

 Piirikunnat
Osavaltio jakautuu viiteen piirikuntaan, jotka ovat pohjoisesta etelään:
 Maungdaw
 Sittwe
 Mrauk-U
 Kyaukphyu
 Thandwe

 Historia 
Arakan on ollut itsenäinen valtio, jota viisi dynastiaa hallitsi 5000 vuoden ajan. Se liitettiin Burmaan vuonna 1784 ja Britannian siirtomaaksi vuonna 1824. Tosen maailmansodan aikana japanilaiset miehittivät aluetta 1942–1945. Kun Burma sai itsenäisyyden 1948, Arakan jäi sen hallintaan. Vuonna 1952 osia siitä liitettiin viereiseen Chinin osavaltioon.

 Talous 
Rakhinen perinteisiä elinkeinoja ovat kalastus ja riisinviljely.

Vuoden 2014 väestönlaskennan yhteydessä selvitettiin myös asumisoloja. Useimmissa taloissa on puinen lattia, bambusta tehdyt seinät ja kattona ruokoa tai lehtiä. Ruokaa valmistetaan polttopuilla (8% puuhiilellä ja 1,3% sähköliedellä)  ja valaistusta antavat kynttilät (13% sähkövalo ja 12% kerosiinilamppu). Puhdistetun juomaveden parissa on 38% väestöstä. Radio on 31%:lla, kännykkä 16%:lla. Puolella prosentilla on käytössään auto mutta 5,5 prosentilla moottorivene.

Vuonna 2013 valmistui kaasuputki, joka vie maakaasua Rakhinesta Kiinaan.

 Väestö 
Vuoden 2014 väestönlaskennassa osavaltion väkiluku oli 3,188 miljoonaa. Väestönlaskentaa tukenut YK-järjestö julkisti epäilyjä, että laskennan suorittajat jättivät tahallaan rohingyat laskematta.

Arakanilaiset eli rakhinet ovat etniseltä taustaltaan burmalaisia, mutta heidän kultturissaan on paljon vaikutteita Intiasta. He ovat tyypillisesti buddhalaisia. Suurin vähemmistö rohingyat taas ovat muslimeita, ja heidän kielensä on bengalin murretta.

Rakhinen osavaltiossa on asunut yli miljoona rohingyaa. Rakhinelaisten ja burmalaisten mielestä he ovat laittomia bengalilaisia siirtolaisia. Rohingyat katsovat asuneensa Myanmarissa vuosisatoja. Brittien siirtomaavalta suosi rohingyoita paikallisten asukkaiden kustannuksella.  Myanmarin buddhalaiset suhtautuvat erittäin kielteisesti rohingyoihin. Heihin kohdistuu järjestelmällistä syrjintää; vuoden 1982 kansalaisuuslaki kielsi rohingyoilta kansalaisuuden. Vuodesta 2012 on alkanut rohingyojen ja buddhalaisten välinen koston kierre, jossa on kuollut huomattavasti enemmän rohingyoita kuin buddhalaisia. Vastauksena islamilaisen sissiliikkeen iskuihin armeija aloitti Rakhinessa vuonna 2017 suuren etnisen puhdistuksen. Tuhansia rohingyoita kuoli joukkomurhissa, ja satoja tuhansia pakeni ulkomaille.

 Lähteet 

Aiheesta muualla



Luokka:Myanmarin hallinnolliset alueet