Växjön kunta

Växjön kunta () on Kronobergin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Smålandiin. Kunnan keskustaajama on Växjö.

Kunnan maapinta-ala on 1 665,45 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 95 995 henkeä (31.12.2021).

Vuonna 2007 kunnassa oli 139,29 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 8,3 prosenttia kunnan maapinta-alasta.

Kuntajaon kehitys
Nykyisen Växjön alueella on aiemmin sijainnut 29 kunnallishallinnollista yksikköä, jotka muodostettiin vuoden 1862 kuntauudistuksessa. Växjön maalaiskuntaan perustettiin Växjö Östregårdin taajaväkinen yhdyskunta vuonna 1919. Se lakkautettiin, kun maalaiskunta liitettiin Växjön kaupunkiin vuonna 1940.

Vuoden 1952 kuntauudistuksessa Växjön alueelle muodostettiin 10 "suurkuntaa":
 Bergunda (Bergunda, Öja ja Öjaby)
 Braås (Drev, Dädesjö, Hornaryd ja Sjösås)
 Hovmantorpin kauppala (Hovmantorpin kauppala ja Furubyn maalaiskunta)
 Lammhult (Aneboda, Asa ja Berg)
 Linneryd (Linneryd ja Nöbbele)
 Mellersta Kinnevald (Dänningelanda, Kalvsvik, Tävelsås ja Vederslöv)
 Moheda (Moheda, Mistelås, Ormesberga, Slätthög ja Ör)
 Rottne (Gårdsby, Söraby, Tjureda ja Tolg)
 Väckelsång (Väckelsång, Jät ja Uråsa)
 Östra Torsås (Östra Torsås ja Tegnaby. Tegnabyhyn oli jo vuonna 1941 liitetty Hemmesjö.).

Braås, Lammhult, Rottne sai nimensä kunnan alueella sijainneesta taajamasta. Mellersta Kinnevald puolestaan sijaitsi Kinnevaldin kihlakunnan keskiosissa.

Vuonna 1971 muodostettiin Växjön kunta yhdistämällä kaupunkiin kokonaan tai osittain edellä mainitut "suurkunnat". Vuotta 1952 edeltäneistä kunnista Moheda, Mistelås ja Slätthög liitettiin Alvestaan, Hovmantorpin kauppala Lessebohon sekä Linneryd ja Väckelsång Tingsrydiin. Vuoden 1971 kuntauudistuksessa siirryttiin myös yhteen kuntamuotoon, joten Växjön kaupungista tuli nykyinen Växjön kunta.

Vaakuna
Nykyinen vaakuna on entisen Växjön kaupungin vaakuna. Kuntaan osin kuuluvalla entisellä Hovmantorpin kauppalalla oli myös oma vaakuna.

Väestönkehitys

Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
 Tausta Tarkempi jaottelu Henkilöä(31.12.2015) % Ulkomaalaistaustaiset Ulkomailla syntyneet14 70516,7 Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla4 3955,0 Ruotsalaistaustaiset Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla5 2536,0 Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa63 75572,4

Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 378 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,5 prosenttia kunnan väestöstä.

Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 5,7 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 414 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,6 prosenttia kunnan väestöstä.

Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 192 814 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 70 000 kruunua.

Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:  
 0–17-vuotiaat: 20,7 %
 18–64-vuotiaat: 61,7 %
 65 vuotta täyttäneet: 17,7 %

Elinkeinot
Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.

Taajamat

Kunnassa on 12 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 86,1 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 11 533 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:

 #  Taajama  Väkiluku(31.12.2010) 1  Växjö 60 887 2  Rottne 2 354 3  Ingelstad 1 674 4  Braås 1 547 5  Lammhult 1 459 6  Gemla 1 342 7  Åryd 684 8  Åby 456 9  Furuby 372 10  Nöbbele 257 11  Tävelsås 225 12  Björnö 215

Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Åbyn taajaman nimenä on joskus ollut myös Åbyfors.

Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
 Bergsnäs
 Böksholm
 Sandsbro

Luettelossa mainituista taajamista Bergsnäs ja Sandsbro ovat sittemmin kasvaneet yhteen Växjön taajaman kanssa.

Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
 Bramstorp
 Brittatorp
 Böksholm
 Dädesjö
 Dänningelanda
 Ekesås och Långarör
 Ellanda
 Evedal och Hultet
 Gransholm
 Kalvsvik
 Marhult*
 Nöbbele
 Odenslanda
 Risinge
 Rydet
 Tolg
 Vederslöv

Asteriski (*) tarkoittaa, että pientaajama kuuluu osittain toiseenkin kuntaan. Marhult kuuluu osin myös Uppvidingen kuntaan.

Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
 Del av Jät
 Kalvsvik
 Kronoberg
 Stora Nybygget

Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Växjön kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:
 Växjö Norra (30 valtuutettua)
 Växjö Södra (31 valtuutettua)
Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Växjön kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.

Piirit
pienoiskuva|oikea|Kartta Växjön kunnan piireistä.

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
 Anebodan piiri 
 Asan piiri 
 Bergin piiri (Småland) 
 Bergundan piiri 
 Drevin piiri 
 Dädesjön piiri 
 Dänningelandan piiri 
 Furubyn piiri 
 Gårdsbyn piiri 
 Hemmesjö-Tegnabyn piiri 
 Hornarydin piiri 
 Jätin piiri 
 Kalvsvikin piiri 
 Nöbbelen piiri 
 Ormesbergan piiri 
 Sjösåsin piiri 
 Skogslyckanin piiri 
 Sörabyn piiri 
 Teleborgin piiri 
 Tjuredan piiri 
 Tolgin piiri 
 Tävelsåsin piiri 
 Uråsan piiri 
 Vederslövin piiri 
 Växjön Marian piiri (Växjö Maria distrikt) 
 Växjön tuomiokirkkopiiri (Växjö domkyrkodistrikt) 
 Öjabyn piiri 
 Öjan piiri (Småland) 
 Örin piiri (Småland) 
 Östra Torsåsin piiri 

Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
 Växjö domkyrkoförsamling
 Furuby
 Sjösås
 Dädesjö
 Hemmesjö med Tegnaby
 Östra Torsås
 Nöbbele
 Uråsa
 Jät
 Kalvsvik
 Tävelsås
 Vederslöv-Dänningelanda
 Öja
 Bergunda
 Öjaby
 Gårdsby
 Söraby, Tolg och Tjureda
 Aneboda-Asa-Berg
 Ör-Ormesberga
 Skogslyckan
 Växjö Maria
 Teleborg

Historialliset seurakunnat
Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
 Aneboda
 Asa
 Berg
 Bergunda
 Drev
 Dädesjö
 Dänningelanda
 Eke*
 Furuby
 Gårdsby
 Hemmesjö med Tegnaby (Hemmesjö)
 Hornaryd
 Jät (Östra Jät)
 Kalvsvik
 Norraby* (Norra Rottne)
 Nöbbele
 Ormesberga
 Sjösås
 Skogslyckan
 Söraby (Rottne, Södra Rottne)
 Tegnaby
 Tjureda
 Tofta*
 Toig
 Tävelsås (Tävelsås med Tofta)
 Uråsa
 Vederslöv
 Västra Jät*
 Växjö domkyrkoförsamling (Växjö, Växjö stadsförsamling)
 Växjö hospitalsförsamling*
 Växjö landsförsamling*
 Växjö mosaiska
 Öja
 Öjaby
 Ör
 Östra Torsås (Torsås)

Kirkot

 Lähteet 

Aiheesta muualla

 Växjön kunnan kotisivut

*