Carl Wasenius

Carl Gustaf Wasenius (6. syyskuuta 1821 Lieto – 23. helmikuuta 1899 Turku) oli ensimmäisiä pätevän koulutuksen saaneita suomalaisia musiikkialan edustajia.Otavan Iso tietosanakirja, osa 9, s. 1070.

Henkilöhistoria
Waseniuksen vanhemmat olivat maanjako-oikeuden sihteeri  Nicodemus Wasenius ja Maria Johanna Jahn. Hänen puolisonsa vuodesta 1848 oli Olga Apollonia Emilia Millhausen (k. 1890). Musiikkiarvostelija Karl Fredrik Wasenius oli heidän poikansa. Wasenius opiskeli ensin kellosepäksi, mutta ryhtyi sitten opiskelemaan musiikkia Tukholmassa ja Leipzigissa. Hän toimi 1848−1851 viulunsoittajana ja orkesterinjohtajana Turussa, Porissa ja Helsingissä.

Wasenius toimi sotilaskapellimestarina 1851–1856 ja 1859–1868 sekä musiikinopettajana kouluissa 1855–1885. Samalla hän johti kuoroja ja harrastajaorkestereita. Hän oli keskeinen henkilö Turun musiikkielämässä: hän elvytti Turun Soitannollisen Seuran toiminnan ja oli sen kapellimestari 1868–1872. Hän perusti yhdessä kirkkomuusikko Oscar Pahlmanin kanssa Turun lukkari- ja urkurikoulun, jonka johtaja ja opettaja hän oli 1877–1891.

Taiteellinen tuotanto
Wasenius sävelsi musiikkia muun muassa näytelmiin, kantaatin ja kuorolauluja.  Hänen sävellyskäsikirjoituksiaan on arkistoituna Kansalliskirjastossa ja Sibelius-museossa.Lyyra.  Wasenius julkaisi vuonna 1877 koraalivirsikirjan, jossa on myös kaksi hänen omaa sävellystään, mutta ne eivät ole jääneet käyttöön. Kolmiäänisen laulukirjan hän julkaisi 1884.Riitta Hirvonen, Ystävä sä lapsien. 

Sävellyksiä
Waseniuksen sävellyksiä ovat muun muassa seuraavat:
 Musiikkia näytelmiin, kuten Tre friare (Wecksell 1854), Bouppteckningen (Pinello 1855), Guldkorset (1858) ja Auras sångmö (Malmström 1866)
 Kantaatti
 Kuorolauluja, kuten Sjung, sjung, ja marsseja pianolle

Lähteet

Aiheesta muualla


Luokka:Suomalaiset muusikot
Luokka:Suomalaiset kapellimestarit
Luokka:Suomalaiset säveltäjät
Luokka:Suomalaiset opettajat
Luokka:Vuonna 1821 syntyneet
Luokka:Vuonna 1899 kuolleet