Joulu eri maissa

Jouluperinteet eri maissa vaihtelevat.

 Australia 
Australiassa joulukorteissa on usein joulupukki ja lunta, vaikka onkin kesäistä. Kinkun sijasta saatetaan jouluna syödä katkarapuja ja grillata rannalla tai takapihalla 38 asteen kuumuudessa.Joulun käsikirja, s. 38.

 Italia 

Italiassa jouluna syödään yleisesti kalaa, erityisesti lohta. Todellisia koko Italian jouluherkkuja ovat Panettone ja pandoro, pullan tapaisia, mutta kakun muotoon leivottuja, rusinoilla ja sokeroiduilla hedelmäpalasilla täytettyjä leivonnaisia. Joulupukki tuo lahjat yöllä, kun kukaan ei näe ja ne avataan aamulla. Tosin joissain perheissä lahjat löytyvät aattona kuusen alta jo ennen keskiyötä. Keskiyön jumalanpalvelus on edelleen suosittu tilaisuus ja sitä käyvät seuraamassa myös monet niistä, jotka eivät normaalisti käy kirkossa.

Joulu päättyy 6. tammikuuta, jota kutsutaan Befanaksi. Päivä on nimetty vanhan ja köyhän noita-akan mukaan, joka tuo lapsille lahjoja sukissa. Befana täyttää rikkinäiset sukkansa yleensä leivoksilla ja makeisilla. Ilkeät lapset saavat vain jotain pahanmakuista kuten hiiltä tai valkosipulia. Tuolloin on myös tapana poistaa joulukoristeet.

 Ruotsi 

Ruotsalainen joulu muistuttaa suomalaista pienin poikkeuksin: varsinaista pikkujoulu-traditiota ei ole. Lucian päivää vietetään 13. joulukuuta. Joulukuusi tuodaan sisälle aaton aattona (Dan före dopparedan). Jouluaaton päivälliseen kuuluvat kalat, kananmunat, joulukinkku, salaatit, makkarat (kuten ihramakkarat ja prinssinakit), janssonin kiusaus, lihapyörykät, ruskeat pavut ja kaalit. Juomaksi tulevat julmust, jouluolut, mumma tai porter. Illalliseksi syödään joko riisipuuroa tai lipeäkalaa perunan ja valkokastikkeen kanssa. Illalla joulutonttu (jultomten, meidän joulupukkimme) jakaa riimikirjoituksilla varustetut lahjat. Jouluaatonhartaus ja Julotta (joulukirkko) ovat suosittuja tilaisuuksia. Ruotsissa vietetään loppiaista kuten Suomessa, mutta "nuutinpäivää" (13. tammikuuta Knuut Pyhän kunniaksi) pidetään silti joulunajan päättymispäivänä.

 Suomi 

pienois|180px|Joulukatu Oulun Rotuaarilla.
Suomessa joulun vietto alkaa yleensä jo aattoiltana. Ensimmäinen ja toinen joulupäivä ovat virallisia vapaapäiviä. Myös jouluaatto on useimmiten palkallinen vapaapäivä. Myös julkinen liikenne loppuu Suomessa lähes kokonaan iltapäivällä jouluaattona.

Kristillistä sanomaa arvostavissa perheissä voidaan lukea ääneen jouluevankeliumi ennen jouluateriaa. Jouluaamuna on joulukirkko. Kirkossa kuullaan jouluevankeliumi ja veisataan Martti Lutherin virsi 21 Enkeli taivaan. 

Suomalaisen joulun ulkoisiin ihanteisiin liittyvät joulusauna, jouluruuat, joulukuusi, kynttilät ja muut joulukoristeet. Perinteisiä koristeita ovat himmeli ja olkipukki. Pikkulintuja ruokitaan lyhteillä tai talipalloilla.Aurejärvi-Karjalainen 1999, s. 190. Ennen lahjojen jakoa käydään usein hautausmaalla sytyttämässä kynttilöitä sukuhaudoille. Illalla on joulusauna. Jouluna syödään paljon. Suomalaiseen joulupöytään yleensä kuuluvia ruokia ovat muun muassa erilaiset laatikot, yleensä porkkana-, lanttu- ja perunalaatikot sekä erilaiset kalaruoat kuten kylmäsavustettu lohi, graavilohi ja graavisiika. Jouluaattona syödään joulupuurona yleensä riisipuuroa. Joulun leivonnaisia ovat joulutortut ja piparkakut. Joulukinkku on lihansyöjien herkku.Aurejärvi-Karjalainen 1999, s. 193.

Illalla vierailee joulupukki. Suomessa joulupukki vierailee jo aattoiltana kello neljän ja kymmenen välillä. Ainakin riehakkaiden pikkujoulujen aikaan saatetaan jossain nähdä myös nuuttipukkiAurejärvi-Karjalainen 1999.

Suomalaisperäisiä joululauluja ovat esimerkiksi En etsi valtaa loistoa, Kun joulu on, Varpunen jouluaamuna ja Sylvian joululaulu.

 Tšekki 

Tšekissä lahjoja tuo Pikkujeesus (tšekiksi Ježíšek) illalla 24. joulukuuta. Yleinen jouluruoka on perunasalaatti karpin kanssa. 

Tšekissä ei juhlita pikkujoulua, mutta 6. joulukuuta Pyhä Nikolaus (Mikuláš), paholainen (čert) ja enkeli (anděl) käyvät lapsiperheissä tarkastamassa, ovatko lapset olleet kilttejä.

 Venäjä 
pienois|Uudenvuoden koristeita Nižni Novgorodissa.
Venäjällä joulupäivää vietetään Venäjän ortodoksisen kirkon käyttämän juliaanisen kalenterin mukaisesti 25. joulukuuta eli gregoriaanisen kalenterin mukaan 7. tammikuuta. Neuvostoaikana joulu oli kielletty kristillisenä, mutta itsenäisen Venäjän myötä jälkeen jouluperinne elpyi. Nykyään Venäjällä kristillisen joulun aseman on paljolti ottanut uusivuosi Pakkasukkoineen. Pakkasukko kulkee venäläisellä kolmivaljaksella ja mukanaan hänellä on lapsenlapsensa Lumityttö. Uudenvuodenyönä Pakkasukko ja Lumityttö tuovat lapsille lahjoja sekä toteuttavat ihmisten salaisia toiveita. Joulupukin kanssa Pakkasukko on vanha ystävä. Kotona uutta vuotta juhlittaessa kutsutaan paljon sukulaisia ja ystäviä pitkille juhlaillalliselle. Kuohuvia maljoja kohotetaan tunneittain siitä lähtien, kun uusi vuosi alkaa Venäjän kaukoidässä.

 Viro 

Viron kielessä joulua tarkoittaa monikkomuotoinen sanan jõulud. Alun perin keskitalven juhlat kestivät monta päivää, ja siksi viron kielessä sana on monikossa tarkoittaen monia joulun ajan merkkipäiviä. Sanaa tosin tavataan viron murteissa yksikössäkin, jõul, esimerkiksi saarten murteissa.

 Yhdysvallat 

pienois|pysty|Joulumusiikkia anglikaanisessa kirkossa Rhode Islandilla.
Yhdysvalloissa joulu alkaa jouluvalmisteluilla yleensä jo marraskuun puolella. Varsinainen juhlapäivä on kuitenkin vain joulupäivä, joka on Yhdysvalloissa kansallinen vapaapäivä. Kunnallisissa kouluissa joululomaa kutsutaan talvilomaksi. Joulunajan katsotaan usein alkavan kiitospäivästä, jonka jälkeinen perjantai on kaupoissa yleisesti alennuspäivä Black Friday eli musta perjantai.

Yhdysvalloissa porojen vetämällä reellä lentävä punanuttuinen joulupukki () jakaa lahjat savupiipun kautta jouluaaton ja jouluaamun välisenä yönä. Pienet lahjat jaetaan takan reunalla riippuviin joulusukkiin ja isommat joulukuusen alle. Lahjat avataan aikaisin joulupäivän aamuna, jonka jälkeen syödään jouluateria. Yhdysvalloissa uskotaan, että joulupukki asuu pohjoisnavalla. Jouluaterialla syödään lihaa, perunoita ja vihanneksia.

 Lähteet 

*