Suomen Mensa

Suomen Mensa on kansainvälisen Mensa-organisaation alainen kansallinen järjestö, jonka toiminnan tarkoituksena on älykkyyden tunnistaminen ja kehittäminen ihmisyyden hyväksi, älykkyystutkimuksen tukeminen sekä älyllisen ja sosiaalisen ympäristön tarjoaminen jäsenilleen. Mensa on poliittisesti, uskonnollisesti ja ideologisesti sitoutumaton järjestö. 
 Älykkyystestaus 
Suomen Mensa järjestää älykkyystestausta useilla paikkakunnilla Suomessa.

Älykkyystestien alaikäraja on 16 vuotta. Yläikärajaa ei ole. 

Suomen Mensan älykkyyden arviointiin käyttämä testi on tasokuviopäättelytesti (Figure Reasoning Test, FRT), johon riittää normaali näkö-, kuulo- ja kynänkäyttökyky. Testissä menestyminen ei ole kulttuurista riippuvaista. Testin lähtökohta on, etteivät testattavan koulutus, ammatti ja muut taustatekijät olennaisesti vaikuta testitulokseen. Testissä on 45 kysymystä ja testin suorittamiseen on aikaa 20 minuuttia. Testitilaisuus kestää kokonaisuudessaan noin tunnin. Testi ei anna tarkkaa tulosta niille, jotka saavat yli 135 pistettä. 

Älykkyystestien tulosten arvioinnin suorittaa psykologi, jolla on vaitiolovelvollisuus.

Vuoteen 2007 saakka Suomen Mensa käytti testaustoiminnassaan Cattell Culture Fair Intelligence Testiä. Siinä käytettiin keskihajontaa 24, jolloin läpäisyraja oli 148.
pienoiskuva|Älykkyysosamäärän jakauma. Korkein 2 % saavuttaa yli 130 pistettä älykkyystestillä mitattuna.

 Jäsenyys 
Mensan jäseneksi voi liittyä jokainen, joka saavuttaa älykkyystestissä paremman tuloksen kuin 98 % väestöstä. Suomen Mensa ry:n käyttämän älykkyystestin keskihajonta on 15. Jotta älykkyystestin tulos olisi parempi kuin 98 % väestöstä, tulee testissä saavutetun älykkyysosamäärän eli ÄO:n olla suurempi kuin 130. Muita jäsenkelpoisuuden ehtoja ei ole, ja kansainvälinen Mensan peruskirja kieltää minkään muun rajoituksen asettamista jäsenkelpoisuudelle.

Jäsenen velvollisuuksiin kuuluvat kansainvälisen ja kansallisen Mensan sääntöjen noudattaminen sekä jäsenmaksun maksaminen.

Vuoden 2024 lopussa jäseniä oli noin 3400. Jäsenten ikäjakauma on 16–75 ikävuoden välillä, joista 25–30 -vuotiaita on eniten. Noin kolmasosa jäsenistä on naisia. Väkilukuun suhteutettuna Suomen Mensa on yksi maailman suurimmista kansallisista Mensoista.

 Toiminta 
Paikallisosastot järjestävät suuren osan tapahtumista. Paikallisosastojen tapahtumat ovat avoimia kaikille jäsenille asuinpaikasta riippumatta. Aktiivisimmin erilaisia tilaisuuksia ja tapahtumia järjestetään Helsingin alueella, jossa voi olla 2–3 erilaista tapaamista yhden viikon aikana. Pienemmät paikallisosastot kokoontuvat kerran viikossa tai kerran kuukaudessa.

 Päätöksenteko 
Jäsen voi osallistua päätöksentekoon paikallisosaston ja kansallisen Mensan kokouksissa. Jäsen voi myös osallistua kansainvälisten virkailijoiden vaaleihin.

Suomen Mensan edustaja osallistuu kansainvälisen johtokunnan kokouksiin (International Board of Directors, IBD), jossa käytetään ylintä päätösvaltaa Mensa-organisaatiossa. Äänioikeus määräytyy jäsenmäärän mukaan. Suomen Mensalla on kaksi ääntä, koska jäsenmäärä on välillä 1000–4999.

 Apurahat tutkimukselle 
Vuonna 2020 Suomen Mensa perusti yhdessä Ruotsin, Norjan ja Tanskan Mensojen kanssa pohjoismaisen älykkyystutkimusta tukevan säätiön Nordic Mensa Fund. Kyseessä on itsenäinen, voittoa tavoittelematon säätiö. Säätiö tukee Pohjoismaissa tehtävää älykkyyteen liittyvää tutkimusta. Säätiö voi jakaa suurempia apurahoja tutkijoille tai tutkimusryhmille sekä pienimpiä apurahoja erilaisiin hankkeisiin.

Mensa-palkinto
Suomen Mensa myöntää vuosittain Mensa-palkinnon. Palkinto myönnetään merkittävästä työstä, joka tukee Mensan pyrkimyksiä kuten älykkyyden ja lahjakkuuden tunnistamista ja kehittämistä. Ennen vuotta 2003 palkinto tunnettiin nimellä "Vuoden henkilö" tai "Vuoden älykkö". 

Vuoden 1999 palkinto herätti keskustelua, sillä palkinnon sai henkilö, jonka kirjalliset tuotteet perustuivat fasilitoituun kommunikaatioon (). Menetelmän oli jo tuolloin osoitettu perustuvan ideomotoriseen liikkeeseen, jossa tekstin todellisuudessa tuotti henkilön avustaja. Helsingin yliopistollisen keskussairaalan johto kielsi fasilitoinnin harjoittamisen vuonna 2013.Tulikukka de Fresnes ja Kyösti Hagert: Autistin savo vaihtui Stadin slangiin. A-studio 4.8.2014.

 1993 Mirja Pyykkö, toimittaja
 1994 Palkintoa ei jaettu
 1995 Esko Leipälä, Kiusattujen Tuki ry:n toiminnanjohtaja
 1996 Jari Sarasvuo, juontaja ja liikemies
 1997 Kari Uusikylä, kasvatustieteen professori
 1998 Pertti ”Spede” Pasanen, näyttelijä, käsikirjoittaja ja tuottaja
 1999 Tuomas Alatalo, esikoiskirjailija (fasilitoitu kommunikaatio)
 2000 Palkintoa ei jaettu
 2001 Liisa Keltikangas-Järvinen, professori ja psykologian tohtori
 2002 Lauri Kauppila, tekniikan ylioppilas
 2003 Kimmo Pietiläinen, pienkustantaja ja kirjailija
 2004 Erilaisten oppijoiden liitto (vastaanotti puheenjohtaja Airi Valkama)
 2005 Alivaltiosihteeri (vastaanottivat Simo Frangén, Pasi Heikura ja Jyrki Liikka)
 2006 Marko Kilpi, vanhempi konstaapeli ja Eero Wetzell, ylikonstaapeli
 2007 Johan Venninen, keksijä
 2008 Vesa Nissinen, everstiluutnantti ja kasvatustieteiden tohtori
 2009 kirjailijat Taneli Heikka ja Katja Boxberg, kirjasta Lumedemokratia
 2010 Neil Hardwick, ohjaaja ja kirjailija
 2011 Juha Hernesniemi, neurokirurgi ja professori
 2012 Kari Enqvist, professori, kosmologi ja kirjailija
 2013 Pekka Peura, fysiikan ja matematiikan opettaja, oppilaat yksilöinä huomioivan opetusmetodin kehittämisestä lukion matematiikan opetuksessa
 2014 Aku Ankka -lehden toimitus
 2015 Linda Liukas, ohjelmoinnin opettaja ja lastenkirjailija
 2016 Tiedekeskus Heureka
 2017 Esko Valtaoja, tähtitieteilijä
 2018 Timo Honkela, tekoöälyn tutkija 
 2019 Lukukeskus
 2020 Suomalainen koronaresilienssi
 2021 Perttu Pölönen, keksijä, kirjailija, säveltäjä
 2022 Tuomari Nurmio, muusikko 
 2023 Tommi Kinnunen, opettaja ja kirjalija & Minna Rytisalo, kirjailija
 2024 Katleena Kortesuo, tietokirjailija

Lähteet

Luokka:Suomalaiset järjestöt