Harri Hautajärvi

Harri Pekka Hautajärvi (s. 17. joulukuuta 1962 Salla) on suomalainen arkkitehti ja tutkija. Hän kirjoitti ylioppilaaksi Ounasvaaran lukiosta 1981. Hautajärvi valmistui Oulun yliopistosta arkkitehdiksi vuonna 1991 ja tekniikan lisensiaatiksi 1996 ja vuonna 2014 Aalto-yliopiston taiteiden ja suunnittelun korkeakoulusta tekniikan tohtoriksi. Vuonna 1995 hän opiskeli ICCROMin kansainvälisellä arkkitehtuurikurssilla Roomassa. Hautajärvi on suunnitellut restaurointia, rakennuksia, sisustuksia ja näyttelyarkkitehtuuria omassa arkkitehtitoimistossaan vuodesta 1995 lähtien. Hän on toiminut näyttelyiden kuraattorina ja luennoitsijana. Hautajärvi on kirjoittanut yli 250 artikkelia arkkitehtuurista ja kulttuuriympäristöistä ammatti, aikakaus- ja sanomalehtiin ja kirjoihin. Hän oli Helsingin Sanomien kolumnisti vuosina 2014–2016. Hautajärvi on toiminut monissa luottamustehtävissä, muun muassa Suomen Arkkitehtiliitto SAFAn varapuheenjohtajana 2019–20 ja Suomen arkkitehtuurimuseon säätiön edustajiston puheenjohtajana vuodesta 2022.

Harri Hautajärvi oli Arkkitehti-lehden päätoimittaja vuosina 2000–2008. The International Committee of Architectural Critics palkitsi Arkkitehti-lehden vuoden 2003 kansainvälisesti parhaana arkkitehtuurilehtenä (CICA Pierre Vago Award for Architectural Journalism). Aikakauslehtien Liitto myönsi Arkkitehti-lehdelle vuoden 2005 parhaan toimitustiimin palkinnon.

 Tutkimus 
Harri Hautajärvi on erikoistunut tutkimustyössään Suomen arkkitehtuurin historiaan, kulttuuriympäristöihin ja rakennussuojeluun. Hän on kirjoittanut myös kestävästä rakentamisesta ja kaupunkisuunnittelusta.

Vuonna 2014 ilmestyneessä väitöskirjassaan Autiotuvista lomakaupunkeihin Hautajärvi tutki Lapin maakunnan matkailuarkkitehtuurin ja matkailun historiaa ja suhdetta maisemiin ja paikalliseen kulttuuriin. Hautajärven mukaan Lappiin toteutettiin 1800-luvun lopulta 1960-luvulle asti arkkitehtuuriltaan ja sisustuksiltaan korkealuokkaisia matkailurakennuksia, joissa näkyi sekä kansainvälisiä että kansallisia vaikutteita. Osasta niistä tuli itsessään nähtävyyksiä. Kun laskettelun suosion myötä siirryttiin 1960-luvun lopulta lähtien massaturismiin, monista maisemakohteista tuli matkailukeskuksia ja osa niistä kasvoi myöhemmin lomakaupungeiksi. Toiminnallista matkailua palveleva rakentaminen korvasi kansallisromanttisen, esteettisen ja vaalivan suhtautumisen tärkeisiin maisemanähtävyyksiin, ja jotkut niistä jäivät lopulta rakentamisen jalkoihin. Hautajärven mukaan Lapin matkailun historia kuvaa yleisemminkin tapaa, miten matkailu ja sen muuttuminen massaturismiksi ovat vaikuttaneet maailman eri tavoin ainutlaatuisiin alueisiin. Väitöskirjan verkkoversio Artikkelin verkkoversio 

 Teokset 
 Lapin läänin matkailuarkkitehtuurin historia. Lisensiaatintyö. Julkaisu AO A/20. Oulu: Oulun yliopisto, Arkkitehtuurin osasto, 1995. .
 Huviloita ja saunoja. Helsinki: Rakennustieto, 2006. .
Villas & Saunas in Finland. Translation Kristina Kölhi and Gareth Griffiths. Helsinki: Rakennustieto Publishing, 2006. . (2nd extended edition 2010. .)
 Omakotitaloja. Helsinki: Rakennustieto, 2011. .
Houses in Finland. Translation Kristina Kölhi and Gareth Griffiths. Helsinki: Rakennustieto Publishing, 2011. .
 Autiotuvista lomakaupunkeihin. Lapin matkailun arkkitehtuurihistoria. Aalto-yliopiston julkaisusarja Doctoral Dissertations 31/2014. Helsinki: Aalto-yliopiston taiteiden ja suunnittelun korkeakoulu, Arkkitehtuurin laitos; Aalto ARTS Books, 2014. . Väitöskirjan verkkoversio
 Rakennetun Suomen tarina. Harri Hautajärvi (toim.). Helsinki: Rakennustietosäätiö RTS et al.; Rakennustieto, 2017. .
The Building of Finland. Harri Hautajärvi (ed.). Translation Silja Kudel et al. Helsinki: The Building Information Foundation RTS et al.; Rakennustieto Publishing, 2017. .
Så byggdes Finland. Harri Hautajärvi (red.). Översättning Milla Témun Garpelin. Helsingfors: Bygginformationsstiftelsen RTS et al.; Bygginfo – Rakennustieto 2017. .
 Kenen kaupunki? Helsingin kaupunkisuunnittelu ja kulttuuriympäristö törmäyskurssilla. Toim. Harri Hautajärvi, Juhana Heikonen, Petteri Kummala, Timo Tuomi. Helsinki: Docomomo Suomi Finland, ICOMOSin Suomen osasto, Rakennustaiteen Seura, Rakennusperintö-SAFA, 2021. .

 Valikoima artikkeleita 
 "Harppaus kestävään rakentamiseen ja arkkitehtuuriin". Pohjoinen puhuu. Perinne, kestävyys ja haasteet. Toim. Sari Hirvonen-Kantola ja Helka-Liisa Hentilä. Oulu: Oulun yliopiston arkkitehtuurin osasto 2009, s. 60–73.
 "Muovikuplia ja kapseliasuntoja. Avaruusajan arkkitehtuuriutopioita" / "Plastic Bubbles and Capsule Homes. Architectural Utopias of the Space Age". Futuro. Tulevaisuuden talo menneisyydestä / Futuro. Tomorrow’s House from Yesterday. Toim. Marko Home ja Mika Taanila. 4. painos. Helsinki: Desura, 2011, s. 56–77.
 "Tiiviimmin, korkeammalle, tehokkaammin? Sijoittajavetoisen tehostamisen sijaan tarvitaan inhimillistä ja ilmastokestävää kaupunkia". Kenen kaupunki? Helsingin kaupunkisuunnittelu ja kulttuuriympäristö törmäyskurssilla. Toim. Harri Hautajärvi, Juhana Heikonen, Petteri Kummala ja Timo Tuomi. Helsinki: Docomomo Suomi Finland, ICOMOSin Suomen osasto, Rakennustaiteen Seura, Rakennusperintö-SAFA, 2021, s. 20–43. Artikkelin verkkoversio
 "Miten Suomen matkailua on suunniteltu? Valtiovetoisuudesta markkinaohjautuvuuteen". Matkailunkestävä Suomi? Vastuullinen suunnittelu kulttuuri- ja luontoympäristöissä. Toim. Soile Veijola. Helsinki: SKS, 2023, s. 59–120. Kirjan verkkoversio
 "Matkalla 1970-luvun Suomessa". Murrosten vuosikymmen – Arki, aatteet ja arkkitehtuuri 1970-luvun Suomessa. Toim. Petteri Kummala. Helsinki:  Arkkitehtuurimuseo, 2023, s. 152–175.

 Palkinnot ja tunnustukset 
 Alfred Kordelinin rahaston vuoden 2005 kannustuspalkinto.
 Aikakauslehtien Liiton palkinto vuoden 2007 parhaasta pääkirjoituksesta.
 Yhdyskuntasuunnittelun Ruusu 2008. Yhdyskuntasuunnittelun seuran tunnustuspalkinto merkittävästä yhdyskuntasuunnitteluun liittyvästä toiminnasta mm. Arkkitehti-lehden päätoimittajana.
 Suomen Leijonan ritarikunnan ritarimerkki 2008.
 Oskari Vilamon rahaston palkinto rakennusalan vuoden 2014 parhaasta väitöskirjasta 2015.
 Aalto-yliopiston Arkkitehtuurin laitoksen tunnustuspalkinto ansiokkaasti suoritetusta tekniikan tohtorin tutkinnosta ja erinomaisesta väitöskirjasta 2015.
 Rakennustietosäätiö RTS:n kultainen ansiomerkki 2017.
 Yhdyskuntasuunnittelun Ruusu 2022. Yhdyskuntasuunnittelun seuran tunnustuspalkinto merkittävästä yhdyskuntasuunnitteluun liittyvästä teosta pamfletin Kenen kaupunki? Helsingin kaupunkisuunnittelu ja kulttuuriympäristö törmäyskurssilla (Toim. Harri Hautajärvi et al.) tekijöille.

 Ehdokkuudet 
 Kirja Villas & Saunas in Finland valittiin RIBA:n kansainvälisen The Sir Nikolaus Pevsner -palkinnon ehdokkaaksi Lontoossa 2007.

 Lähteet 
 Vem och vad. Biografisk handbok. Helsingfors: Schildts, 2000, 2004, 2008, 2010.

Viitteet

 Aiheesta muualla 
 Harri Hautajärven haastattelu kestävästä kaupunkisuunnittelusta ja arkkitehtuurista Verde-lehdessä.
 Harri Hautajärven haastattelu Helsingin Sanomissa.
 Kenen kaupunki? Helsingin kaupunkisuunnittelu ja kulttuuriympäristö törmäyskurssilla (Kirjan verkkoversio) Toim. Harri Hautajärvi, Juhana Heikonen, Petteri Kummala, Timo Tuomi. Helsinki: Docomomo Suomi Finland, ICOMOSin Suomen osasto, Rakennustaiteen Seura, Rakennusperintö-SAFA 2021.
 Harri Hautajärvi: Autiotuvista lomakaupunkeihin. Lapin matkailun arkkitehtuurihistoria. (Väitöskirja) Aalto-yliopiston taiteiden ja suunnittelun korkeakoulu, Arkkitehtuurin laitos 2014.
 Uutisointi Harri Hautajärven väitöskirjasta Arkkitehtuurin tiedotuskeskuksen sivuilla.
 Harri Hautajärven haastattelu Suomen tietokirjailijoiden sivuilla. 
 Helsingin Sanomien arvio Harri Hautajärven kuratoimasta näyttelystä Arktisia unelmia – Lapin varhaista matkailuarkkitehtuuria.
 Helsingin Sanomien arvio Harri Hautajärven toimittamasta kirjasta Rakennetun Suomen tarina.

Luokka:Suomalaiset arkkitehdit
Luokka:Vuonna 1962 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Luokka:Suomalaiset päätoimittajat