Albert Nyberg

TFiF:n julkaisema matrikkeli, s.351
pienoiskuva|Harjun paarihuone; Vallila, Helsinki, 1923.
pienoiskuva|Asuintalo Luotsikatu 6; Katajanokka, Helsinki, 1905.
Albert Alexander Nyberg (18. lokakuuta 1877, Helsinki – 3. lokakuuta 1952) oli suomalainen diplomiarkkitehti. Hän opiskeli Helsingin ruotsalaisessa normaalilyseossa ja siirtyi 1896 Polyteknilliseen opistoon, josta valmistui arkkitehdiksi 1900. Nyberg toimi harjoittelijana 1896–1899 professori Gustaf Nyströmin ja arkkitehti Waldemar Aspelinin arkkitehtitoimistoissa sekä teki opintomatkoja Saksaan, Itävaltaan, Sveitsiin, Italiaan, Ruotsiin, Norjaan ja Tanskaan.Suomen insinöörejä ja arkkitehtejä 1948. Suomalaisten teknikkojen seura ja Tekniska föreningen i Finland 1948.

Nybergillä oli oma arkkitehtitoimisto Helsingissä vuodesta 1901. Vuosina 1908–1911 hän työskenteli arkkitehtina ja sihteerinä rakennettaessa Helsinkiin kunnallisia asuntoja työläisille. Helsingin teollisuuskoulussa hän opetti virkaa tekevänä lehtorina 1914–1916. Sodan aikana 1942 hän oli Viipurissa valtiovarainministeriön sotavahinkojen arviointilautakunnan puheenjohtajana ja 1942–1943 samoissa tehtävissä Hangossa sekä 1943 sotavahinkojen arviomiehenä Ilomantsissa ja Lieksassa sekä sotavahinkoyhdistyksen arviomiehenä 1944–1945. Nybergillä oli monia luottamustoimia ja hän oli muun muassa arkkitehtuurikilpailujen tuomarina.

Nyberg kirjoitti teoksen Malm begravningsplats och jordfästningskapell med därtill hörande anordningar för liktransporten (Helsinki 1923), joka julkaistiin myös suomeksi nimellä Malmin hautausmaa, hautauskappeli sekä niiden yhteydessä laitokset ruumiiden kuljettamista varten (Helsinki 1923).

Albert Nybergin suunnittelemia rakennuksia tai valvomia rakennustöitä ovat Helsingissä olleet:
 työläisasuntoja Hietaniemenkadulle
 kansakoulu Tehtaankadulle, Tehtaankatu 15–17, 1908
 Kokos oy:n tehdasrakennus, nykyisin Teatterikorkeakoulun käytössä, 1912
 Harjun paarihuone, 1923
 Pasilan seurakuntatalo
 Hietaniemen hautausmaan uusi siunauskappeli, Hietaniemenkatu 20, 1933
 Huopalahden kirkon korjaussuunnitelma (1928) ja kellotapuli (1932)
 asuin- ja liiketalo, Lapinlahdenkatu 13, 1924
 asuin- ja liiketalo, Iso Roobertinkatu 14, 1919
 asuin- ja liiketalo, Luotsikatu 6, 1905
 asuin- ja liiketalo, Korkeavuorenkatu 45, 1913
 asuin- ja liiketalo, Korkeavuorenkatu 10, 1930
 asuin- ja liiketalo, Fredrikinkatu 29, 1907
 asuintalo, Linnankatu 7, 1904
 asuintalo, Vuorimiehenkatu 23b, 1907
 asuin- ja liiketalo, Iso Roobertinkatu 29–31, 1903
 asuin- ja liiketalo, Mäkelänkatu 29 - Sturenkatu 30, 1926
 asuin- ja liiketalo, Mäkelänkatu 31 - Somerontie 1, 1931

Espoon Kauklahteen valmistui jugendtyylinen koulurakennus Kungsgårdsskolan vuonna 1910.

Lähteet

Aiheesta muualla



Luokka:Suomalaiset arkkitehdit
Luokka:Vuonna 1877 syntyneet
Luokka:Vuonna 1952 kuolleet