Vesthardus-ritarikunta

Vesthardus-ritarikunta () on historiallisesti Latvian kolmanneksi korkein ritarikunta. Ritarikunta perustettiin 12. heinäkuuta 1938, jolloin Latvian presidentti Karlis Ulmanis antoi asiaa koskevan asetuksen. Samalla annettiin asetus toisesta uudesta kunniamerkistä Kansallisen tunnustuksen rististä. Ritarikunnasta käytetään myös nimityksiä Isänmaan Vartijoiden ritarikunta ja Viesturs-ritarikunta (Verhardus Rex). 

 Historia 
Ritarikunnan nimi periytyy Latvian historiasta 1200-luvulta. Tuolloin läntisessä Zemgalessa hallitsi Viesturs-niminen sotilashallitsija, jonka asuinpaikkana oli Tērveten linna. Hänestä käytettiin lähteestä riippuen erilaisia nimiä: Viestards, Viesthardus, Vesthardus, Vestardus ja Vesters. Tästä johtuu myös ritarikunnan nimitysten moninaisuus. Koska Viesturs taisteli menestyksekkäästi mm. saksalaisia vastaan, hänet otettiin ritarikunnan merkkihenkilöksi. Vesthardus-ritarikunta perustettiin Latvian muinaisten aikojen mahdin muistoksi.

Ritarikunnan kunniamerkkejä ehdittiin jakaa vain 18 kuukauden ajan ennen Neuvostoliiton miehitystä vuonna 1940. Marraskuun 1938 ja kesäkuun 1940 välisenä aikana kunniamerkkejä myönnettiin 3221 henkilölle, pääasiassa sotilaille. Suurristin eli 1. luokan kunniamerkin sai kuusi kenraalia. Ritarikunta perustettiin uudelleen vuonna 2004 presidentti Vaira Vīķe-Freibergan toimiessa Latvian presidenttinä.  

 Myöntämisperusteet ja luokat 
Ritarikunnalla palkitaan siviilejä ja sotilaita erityislaatuisista ansioista valtion itsenäisyyden puolustamisen ja ylläpitämisen, valtion rajojen puoluetamisen, maan asevoimien muodostamisen sekä kansalaistaitojen opettamisen saralla. Uusista nimityksista vastaa maan presidentti.  

Ritarikunta jakaantuu viiteen luokkaan: suurristi, suurupseeri, komentaja, upseeri ja ritari. Siinä on lisäksi kolme mitaliluokkaa (kultainen, hopeinen ja pronssinen). Sotilashenkilöille kunniamerkit jaetaan miekkojen kera. Ritarikunnan nauha on punainen:  

 80x80px sotilasluokkien nauha
 80x80px siviililuokkien nauha
 80x80px kultamitali
 80x80px hopeamitali
 80x80px pronssimitali

 Tunnuksien ulkonäkö 
Ritarikuntaristi on valkoemaloitu ns. apilaristi, ja siinä on kullatut reunat. Ristin kultareunaisessa ja valkoemaloidussa keskuskuviossa on kirjaimet VR (Vesthardus Rex). Ristin kääntöpuolella on ritarikunnan tunnuslause "Confortamini et pugnate ()" sekä vuosiluku 1219. Ritarikunnan nauha on tummanpunainen. Nauha ja risti liitetään toisiinsa heraldisen Latvian valtionvaakunan kautta. 

Suurristi on halkaisijaltaan 58 mm ja sitä kannetaan 110 mm leveässä nauhassa. Naisten nauhan leveys on 75 mm. Suurristin rintatähti on halkaisijaltaan 87 mm. Suurupseerin kaulassa kannettavan kunniamerkin halkaisija on 52 mm ja siihen liittyvä rintatähti on halkaisijaltaan 80 mm. Rintatähti on nelisakarainen ja hopeoitu. Sen keskellä on ritarikunnan risti. Komentajien kaulassa kannettava merkki on samanlainen kuin suurupseerien, mutta siihen ei liity rintatähteä. Upseerit ja ritarit kantavat halkaisijaltaan 40 mm olevaa ristiä rinnassa 32 mm nauhassa. Mitalit ovat halkaisijaltaan 30 mm ja ne kannetaan 32 mm nauhassa.

 Lähteet 

Luokka:Latvialaiset ritarikunnat