Korpiselän luterilainen kirkko

Korpiselän luterilainen kirkko oli vuonna 1890 valmistunut luterilaiseen Soanlahden seurakuntaan kuuluneen Korpiselän rukoushuonekunnan kirkko Korpiselän kunnan kirkonkylässä Suomen Neuvostoliitolle luovuttamalla alueella. Kirkko oli kooltaan pieni ja vaatimaton, minkä vuoksi usein se mainitaankin vain rukoushuoneeksi.

 Historia 
Korpiselän vuonna 1851 perustetulleLaukkanen & Rinno 1997, s. 167. rukoushuonekunnalle rakennettiin valtion varoin kirkko vuonna 1890.Laukkanen & Rinno 1997, s. 168. Kirkkorakennus oli suorakaiteen muotoinen pitkäkirkko, jonka toisessa päässä oli muuta rakennusta matalampi sakaristo ja toisessa päässä pieni eteinen.Laukkanen & Rinno 1997, s. 169. Kirkossa ei ollut kellotornia, kelloja, lehtereitä eikä urkuja.Koponen 1999, s. 82. Kirkon katto oli leveäräystäinen satulakatto, jonka sivujen molemmissa päissä oli päätykatteet. Päätykatteiden kohdilla oli korkeammat ikkunat, joiden yläpäissä toistui päätykatteiden muoto.  Näiden korkeampien ikkunoiden välissä oli molemmilla puolilla neljän kapeamman ja matalamman ikkunan ryhmät. Kirkon hirsiseinät oli ulkoa vuorattu vaakalaidotuksella.Laukkanen & Rinno 1997, s. 170. 

Sisäpuolelta kirkon seinät olivat hirsipintaiset. Sisäkatto oli laudoitettu satulakaton muotoisesti ja koristeelliset kattotuolit olivat esillä. Alttarin vasemmalla puolella oli saarnatuoli, jonne oli käynti sakaristosta, ja sakariston ovi oli puolestaan alttarin oikealla puolella. Kirkon alttaritaulun aiheena oli Kristuksen kirkastuminen, ja sen oli vuonna 1911 maalannut paikkakuntalainen taiteilija ja myöhempi taidehistorian professori Onni Okkonen.

Kirkkoa suunniteltiin laajennettavaksi eteisen paikalle rakennettavalla kellotornilla ja kirkkosaliin lisättävällä urkuharmonin lehterillä. Laajennukset suunnitteli H. J. Pesonen vuosina 1926–29, ja opetusministeriö vahvisti piirustukset vuonna 1938, mutta rakennustöitä ei ehditty aloittaa ennen talvisotaa.

 Kirkon kohtalo 
Korpiselän kirkonkylä kirkkoineen jäi ehyenä Moskovan rauhassa 1940 Neuvostoliiton puolelle vain parin kilometrin päähän Suomen uudesta rajasta. Korpiselän kirkko säilyi myös jatkosodan takaisinvaltauksesta 1941. Jatkosodan aikana kotiseudulleen palanneet korpiselkäläiset korjasivat kirkon alttarin, saarnastuolin portaat, ja kirkkoon tehtiin lisäksi kymmenen kappaletta viisimetrisiä irtopenkkejä.Kansonen, Mervi: Luterilaisten seurakuntien evakkotiet. Teoksessa Laukkanen & Rinno 1997, s. 478. Vuonna 1944 alue evakuoitiin uudelleen ja kirkko oli jätettävä. Korpiselän Suomen puolelle jääneeseen Hoilolan kylään valmistui Hoilolan rajaseutukirkko vuonna 1949, ja sinne sijoitettiin Korpiselän kirkosta evakuoitu ehtoolliskalusto, harmoni ja messukasukka.

Vuonna 2008 kirkko oli edelleen pystyssä, mutta korjaamattomassa kunnossa.

 Lähteet 

 Viitteet 

Luokka:Korpiselän kirkkorakennukset
Luokka:Suomen puukirkot