Kelppiahvenet

Kelppiahvenet (Chironemidae), aiemmin kelpit,  on aurinkoahvenkalojen lahkoon (Centrarchiformes) kuuluva kalaheimo. Heimon lajeja tavataan eteläiseltä pallonpuoliskolta Tyynestämerestä.

Lajit
Kelppiahventen heimoon kuuluu lähteestä riippuen 4–6 lajia, jotka ovat marmorikelppiahven (Chironemus marmoratus), kirjokelppiahven (C. maculosus), C.bicornis , C. delfini, C. georgianus ja C. microlepis. Aikaisemmin kirjokelppi luettiin kuuluvaksi omaan Threpterius sukuunsa, mutta on molekyylifylogeneettisissa tutkimuksissa osoittautunut kuuluvaksi muiden kelppilajien kanssa samaan sukuun.

Anatomia
Kelppiahvenet kasvavat suurimmillaan noin 40 cm pitkiksi. Ruumiinrakenteeltaan ne ovat hoikkia ja ruumis on melko korkea ja osalla lajeista on selässä kyhmy. Selkäevä on pitkä ja sen etuosassa on 14–16 piikkiä ja takaosassa pehmeämpiä ruotoja. Kalat muistuttavat naamioahvenia (Cheilodactylidae), mutta eroavat niistä selkä- ja pyrstöeviensä perusteella. Kelppilajien suomujen koko vaihtelee ja useimmiten ne ovat väritykseltään ruskeankirjavia. Tämä marmorimainen kuviointi on hyvä suojaväritys kivikkopohjilla.

Levinneisyys
Kelppiahvenia tavataan läheltä Australian, Uuden-Seelannin ja Chilen rannikkoja. Ne elävät kivikkoisilla alueilla ja vesikasvillisuuden joukossa.

Lähteet

Luokka:Aurinkoahvenkalat