Isohangokas

Isohangokas eli vanhemmalta nimeltään haarukkakehrääjä (Cerura vinula) on nirkkojen heimoon kuuluva perhonen.

 Koko ja ulkonäkö 
Helposti tunnistettava perhoslaji, jonka sukupuolet ovat hieman erinäköiset. Lajille ominaista on pörröinen karvoitus, vaaleanväriset siivet ja ruumis. Siivet ovat pohjaväriltään valkoisenharmaat. Siipisuonet ovat etenkin siiven tyviosassa oljenkeltaisia, mutta tummuvat siiven kärkeä kohti. Etusiiven tyviosassa on leveä, harmaa poikkivyö ja siiven etureunassa ja ulkosyrjässä on mustia täpliä. Naaraalla etusiipien kärkiosassa on harmaita, voimakkaasti aaltoilevia poikkijuovia. Takasiivet ovat koiraalla vaaleat tummilla siipisuonilla, naaraalla tuhkanharmaat. Keskiruumiissa on tummia läikkiä ja takaruumiissa tummia poikittaisia raitoja. Naaras on koirasta rotevampi ja sillä on leveämmät siivet. Pituudeltaan isohangokas on noin 35 mm ja siipiväli on koiraalla 50–67 mm ja naaralla 59–73 mm.Svenska fjärilar UK Moths Nationalnyckeln till Sverges flora och fauna. Fjärilar: Ädelspinnare–tofsspinnare Lepidoptera: Lasiocampidae–Lymantriidae.  s. 270–272

Isoiksi kasvaneet toukat ovat vihreitä ja niiden selkäpuolella on laaja ruskeanvioletti, satulamainen kuvio. Selkäkuvion reunassa on valkea juova. Pää on ruskea ja sitä ympäröi punertava rengas, jossa on kaksi mustaa silmätäplää. Kolmannen jaokkeen selkäpuolella on pyramidimainen, punertava kyhmy ja takapäässä kaksi pitkää uloketta. Täysikasvuinen toukka on 55–70 mm pitkä.Kimmo Silvonen: toukka

 Levinneisyys ja lentoaika 
Isohangokkaita elää laajalla alueella Euroopassa, mutta laji puuttuu suuresta osasta Välimeren ympäristöä. Levinneisyys jatkuu Länsi-Aasiaan ja Siperiassa Baikalille saakka.Norges sommerfugler  Lajia tavataan myös Pohjois-Afrikassa. Suomessa isohangokasta tavataan melko yleisenä ainakin Keski-Lapin korkeudelle saakka. Pääasiallinen lentoaika on toukokuussa, mutta lajia voi tavata huhtikuun lopulta jopa kesäkuun lopulle.Perhoswiki

 Elinympäristö ja elintavat 
Lajia tavataan hyvin monenlaisissa lehtipuuvaltaisissa ympäristöissä, kuten pensaikoissa, lehtimetsissä ja niiden laidoilla sekä puistoissa. Tavallisesti perhosta tavataan kuitenkin vain yksittäisiä yksilöitä. Päivät perhonen lepää puiden rungoilla. Naaras aloittaa lennon illan hämärtyessä, mutta koiras usein vasta puolenyön jälkeen. Koiraat lentävät valolle, naaraat vain harvoin.

Isohangokkaan toukkia tuottavat munat ovat ruskeita ja ne jätetään tavallisesti parin munan ryhminä puiden lehtien yläpinnalle. Toukka kuoriutuu kahdesta kolmeen viikkoa muninnasta ja nuoret toukat elävät pareittain, isommat yksin. Toukka on aktiivinen päivällä ja viihtyy auringonpaisteessa, usein näkyvällä paikalla. Jos toukka kokee itsensä uhatuksi, se nostaa eturuumiinsa ylös ja seisoo neljän vatsajalkaparin tukemana, ylöspäin köyristyneenä. Toukka pyrkii pelottelemaan sitä uhkaavaa vaaraa vetämällä päänsä sisäänpäin esittäen niskan punaista rengasta, jonka yläosassa on isot, mustat, silmiä muistuttavat pisteet ja työntää peräpäänsä lisäkkeistä esille punaiset ulokkeet. Jos toukkaa häiritsee liikaa, se suihkuttaa kurkussaan olevista rauhasista muurahaishappoa.

Toukat ovat täysikasvuisia elo-syyskuun vaiheessa ja koteloituvat kasvillisuuteen, lähelle maan pintaa. Kotelo talvehtii, joskus useita kertoja.

 Ravintokasvi 
Toukka elää eri pajulajeilla (Salix) sekä haavalla (Populus tremula) ja muilla poppeleilla (Populus).

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 
 Laji.fi: Isohangokas (Cerura vinula)
Suomen Perhoset: Isohangokas
 Perhoset: Isohangokas (Cerura vinula)
 Suomen perhostutkijain seura: isohangokas 
 Suomen perhostutkijain seura: vaaleat nirkot - lajien erottavia tuntomerkkejä 
 Bestimmungshilfe des Lepiforums 
 Moths and Butterflies of Europe and North Africa 
 Vlindernet 
 Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Cerura vinula (puss moth) 
 Pherobase: Semiochemicals of Cerura vinula, the Puss moth 

Luokka:Nirkot