Pensaskäärme

Pensaskäärme eli asklepioksenkäärme (Zamenis longissimus) on Keski- ja Etelä-Euroopassa sekä Lähi-idässä elävä tarhakäärmelaji.

 Kuvaus 
Pensaskäärme on suurikokoinen (jopa yli 1,5 m) myrkytön käärme, joka kiipeilee taitavasti puissa ja pensaissa. Lajin ruokavalio koostuu pikkunisäkkäistä, liskoista ja linnuista, jotka se nielee kokonaisena. Pensaskäärme tukehduttaa saaliin kuristamalla ennen kuin nielee sen kokonaisena. Naaras munii kesä-heinäkuussa vajaat 20 munaa maaonkaloon tai kasvinjätteisiin.

Pensaskäärmeitä tavataan Etelä-Euroopassa ja Lähi-idässä. Erillisesiintymiä on myös pohjoisempana, esimerkiksi Sveitsissä ja Saksassa. Pensaskäärmeitä esiintyi myös Tanskassa vielä 1800-luvulla. Pidetään todennäköisenä, että muinaiset roomalaiset Eurooppaa valloittaessaan toivat mukanaan ja istuttivat pensaskäärmeitä valloittamilleen seuduille. Olihan pensaskäärme antiikin aikoina terveyden ja lääketieteen vertauskuva, minkä vuoksi sitä suojeltiin. Pensaskäärmeitä pidettiin temppeleissä, joihin ihmiset tulivat kysymään neuvoja sairauksiinsa lääketieteen jumalalta, Asklepiokselta. Käärmeiden avulla saatiin lääkintätaidon jumalalta apua.

Asklepioksen sauvan ympärille kietoutunut pensaskäärme esiintyy vielä nykyisinkin lääkintätaidon symbolina. Apteekkien symboli, jossa pensaskäärme juo maljasta, liittyy puolestaan parannustaidon ja terveyden jumalattareen Hygieiaan. Käärmeen nahanluonnin on katsottu symbolisoivan uudestisyntymistä ja voimien palaamista.

Katso myös
 Käärmeenpalvonta

200px|pienoiskuva|vasen|Pensaskäärme apteekin logossa
oikea|200px|pienoiskuva|Asklepios, antiikin lääkintätaidon jumala

 Lähteet 
Järvinen, Antero. Käärme - jumalattaresta paholaiseksi. Kirjayhtymä, 1997. 
UUSI ZOO : suuri eläinkirja. Osa 7. Matelijat, sammakkoeläimet, esiselkäjänteiset, selkäjänteiset, kalat 1. Suomalainen toimituskunta: Seppo Lahti ym. WSOY. Porvoo. 1989. .

Viitteet

Luokka:Tarhakäärmeet