Aube (joki)

Aube on Seinen oikeanpuoleinen sivujoki Ranskassa. Se on yksi Seinen neljästä suurimmasta sivujoesta ja kulkee pitkän matkaa Seinen suuntaisena. Sen mukaan on saanut nimensä Auben departementti.

 Nimen alkuperä 
Joen nimi on esiintynyt latinankielisissä teksteissä 600-luvulla muodossa Albis, vuonna 877 muodossa Alba.  Nimi perustuu esikelttiläiseen sanarunkoon *alb- tai *arv-, joka on arveltu olevan samaa indoeurooppalaista alkuperää kuin latinan valkoista tarkoittava sana alba. Toisen selityksen mukaan kyseessä olisi sama sana kuin latinan jokiuomaa tarkoittava sana alveus.  Sama sanarunko esiintyy Ranskassa useiden muidenkin jokien nimissä kuten Albe, Aubance, Aubette, Blette, Albenche, Avre ja Arveyron.

 Maantiede 
pienoiskuva|La source de l'Aube, près de Praslay, dans la forêt d'Auberive.
Aube on 248,9 kilometrin pituinen. Se alkaa 380 metrin korkeudesta Langresin ylängöltä läheltä Praslaytä Haute-Marnen departementista. Sillä on oikeastaan kaksi lähdettä, jotka sijaitsevat 800 metrin päässä toisistaan. Joki virtaa aluksi pohjoiseen noin 20 kilometriä Dancevoiriin saakka, jossa siihen liittyy sen ensimmäinen merkittävä sivujoki, Aubette. Tästä kohdasta eteenpäin joki virtaa noin 10 kilometriä Côte-d'Orin departementin alueella, jossa se kulkee muun muassa Montigny-sur-Auben kautta. Montignyssä virta kääntyy jälleen pohjoiseen, palaa Haute-Marnen departementtiin ennen saapumistaan Auben departementtiin, jossa se Bayelissä kääntyy luoteeseen. Joki kulkee Bar-sur-Auben kautta, joka on suurin sen varrella oleva kaupunki, ja edelleen Amancen ja Templen järvien kautta ennen kuin se lopulta saapuu Marnen departementtiin, jossa se laskee Seineen lähellä Marcilly-sur-Seineä.

Auben tulvia säännöstellään Amancen ja Templen järvien avulla. Niihin johtaa kanava, joka alkaa Aubesta Trannesin yläpuolelta Beaulieun padolta. Amancen ja Templen järvet on yhdistetty kanavalla myös toisiinsa. Järvistä vedet johdetaan jälleen Auben luonnolliseen uomaan osittain Templen järvestä kanavaa myöten, osittain Amancen järvestä Amance-joen luonnollista uomaa myöten. Tekojärvien avulla huolehditaan myös siitä, että joessa joessa virtaa kesäisinkin vähintään tietty määrä vettä. Järvialtaan täytetään vedellä loppusyksyn ja kesäkuun välisenä aikana ja lasketaan kuiville kesällä ja syksyllä.

 Jokivarren kunnat 

Joki kulkee muun muassa seuraavien kuntien kautta:
 Haute-Marnen departementissa: Auberive ja Laferté-sur-Aube
 Côte-d'Orin departementissa: Montigny-sur-Aube
 Auben departementissa: Bar-sur-Aube, Brienne-le-Château, Ramerupt ja Arcis-sur-Aube
 Marnen departementissa: Granges-sur-Aube, Anglure, Baudement ja Saron-sur-Aube.

 Suurimmat sivujoet 
 Aubette
 Aujon (oikealta)
 Auzon (vasemmalta),
 Landon
 Voire (oikealta),
 Ravet
 Meldançon
 Puits
 Huitrelle (oikealta),
 Herbissonne (oikealta),
 Barbuise (vasemmalta),
 Salon
 Superbe (oikealta),

 Hydrologia 

Auben virtaamaa on seurattu Arcis-sur-Aubessa vuoden 1960 alusta lähtien. Mittauspaikka sijaitsee 40 kilometrin päässä Auben ja Seinen yhtymäkohdasta, ja joen paikan kautta kulkevan osuuden valuma-alue on 3590 neliökilometrin laajuinen.

Joen keskimääräinen virtaama mittauspaikalla vuosina 1960-2021 oli 33,4 kuutiometriä sekunnissa. Se kuitenkin vaihtelee eri vuodenaikoina. Vuoden eri kuukausien keskivirtaamat samalla aikavälillä olivat:

Champagnen alueelle tyypilliseen tapaan Auben virtaama on siis suurimmillaan talvella ja keväällä, helmikuussa keskimäärin 59,7 kuutiometriä sekunnissa. Kesällä ja syksyllä virtaama on tuntuvasti pienempi, elo- ja syyskuussa keskimäärin vain 15,9 kuutiometriä sekunnissa.. Virtaamassa esiintyy kuitenkin myös epäsäännöllisiä ja äkillisiäkin vaihteluja, ja eri vuosina samankin kuukauden keskivirtaama saattaa hyvinkin eri suuri.

 Pienimmät virtaamat 

Keskimäärin joka kolmas vuosi Auben virtaama vähenee kuivana vuodenaikana 3,5 kuutiometriin sekunnissa, mikä ei vielä aiheuta mainittavia ongelmia.. Virtaaman vaihtelujen tasaamiseksi joen vasemmalle rannalle on rakennettu suuria tekoaltaita, Amancen ja Templen tekojärvet.

 Tulvat 
Aubessa esiintyy toisinaan huomattavia tulvia. Keskimäärin joka toinen vuosi joen virtaama saavuttaa arvon 140, joka viides vuosi arvo 190, joka kymmenes vuosi arvon 230, joka 20. vuosi arvon 270 ja joka 50 vuosi arvon 320 kuutiometriä sekunnissa. Viimeksi mainitussa tapauksessa joen keskimääräinen virtaama ylittyy lähes kymmenkertaisesti..

Auben suurin mitattu hetkellinen virtaama oli 26. tammikuuta 2018, jolloin se oli 341  kuutiometriä sekunnissa. Silloin joen vedenpinta nousi 368 cm keskimääräistä korkeammalle. Suurin yhden vuorokauden keskivirtaama oli on kuitenkin mitattu 13. huhtikuuta 1983: 317 kuutiometriä sekunnissa. Näin suuria virtaamia joessa esiintyy keskimäärin vain kerran 50 vuodessa.

 Valuma-alueen sademäärä 
Valuma-alueensa, varsinkin Langresin ylätasangon suuren sademäärän vuoksi Aube on melko runsasvetinen joki. Sen valuma-alueen keskimääräinen vuotuinen sadanta on 295 millimetriä. Tämä merkitsee, että alueella sataa keskimäärin 9,4 litraa sekunnissa neliökilometriä kohti..

 Arvioitu virtaama Seinen yhtymäkohdassa 

Auben virtaamaa sen ja Seinen yhtymäkohdassa ei virallisesti mitata. Se voidaan kuitenkin melko tarkasti arvioida niiden mittaustulosten perusteella, jotka on tehty Seinestä Méry-sur-Seinessä lyhyen matkan päässä yhtymäkohdasta ylävirtaan sekä Pont-sur-Seinessä lyhyen matkan päässä samasta yhtymäkohdasta alavirtaan.

Méry-sur-Seinessä Seinen keskimääräinen virtaama vuosina 1956–2021 oli 32,8 m3/s, kun taas Pont-sur-Seinessä vuosina 1979–2021 se oli 76,7 m3/s.  Näiden erotus on 43,9 m3/s. Koska tästä arviolta noin 2-3 kuutiometriä sekunnissa tulee Seineen tällä osuudella laskevista pienistä sivupuroista ja kun mittaukset on suoritettu eri pituisena aikaväleinä, on kuitenkin ilmeistä, että Auben virtaama sen ja Seinen yhtymäkohdassa on keskimäärin ainakin 41 kuutiometriä sekunnissa.  Jokien yhtymäkohtaan tulee siis enemmän vettä Aubesta kuin Seinen yläjuoksulta. Tämä onkin luonnollista, sillä Auben valuma-alueen pinta-ala, 4660 km2, on suurempi kuin Seinen sen osuuden, 3960 km2, joka on tämän yhtymäkohdan yläpuolella, ja vuotuinen sademäärä on kummallakin alueella suunnilleen yhtä suuri.

 Kalasto 

Aube on julkisessa omistuksessa ja on luokiteltu kalastonsa perusteella ensimmäiseen kategoriaan Brienne le Châteaun yläpuolella, alapuolella taas toiseen kategoriaan. Lähellä Seinen yhtymäkohtaa sillä on kaikki tasankojoelle tyypilliset piirteet. Siinä on runsaasti särkiä, salakkoja, töröjä, karppeja ja toutaimia sekä niitä saalistavia suurikokoisia haukia ja kuhia kuten myös ahvenia.

 Lähteet 

Luokka:Ranskan joet
Luokka:Seinen vesistö
Luokka:Aube
Luokka:Côte-d’Or
Luokka:Haute-Marne
Luokka:Marne