Erkkitapio Siiroinen

Siiroinen suunnitteli nuorena taidemaalarin uraa ja teki Riihimäellä tilauksesta muun muassa muotokuvia. Hän opiskeli myös pianon- ja kornetinsoittoa Riihimäen musiikkiopistossa ja sävellystä Joonas Kokkosen yksityisoppilaana 1962-1963.

Ensimmäiset yhteydet lasialalle Siiroinen sai toimiessaan Riihimäen Lasin tuntikirjurina keväällä 1963. Hän aloitti opinnot Taideteollisessa oppilaitoksessa (nykyisessä korkeakoulussa) syksyllä 1963, oppilaitoksen Metallitaiteen osastolla, Teollisen muotoilun linjalla. Keskeinen opettaja osastolla oli Kaj Franck. Siiroinen aloitti työn Riihimäen Lasin muotoilijana jo ennen valmistumistaan vuonna 1968. Riihimäen lasia: Riihimäen Lasi Oy 1910–1990, s. 196–214. Suomen lasimuseo, Saarijärven Offset Oy 2010.

Siiroinen suunnitteli sekä käyttö- että koriste-esineitä. Käyttölasistojen puolella Kasperi- ja Jesperi-lasistot olivat myyntimenestyksiä 1970-luvulla. Näiden lasien koristeaihe, amebamainen kuvio, oli esiintynyt Siiroisen suunnitelmissa jo 1960-luvun puolella, ja se tuli näin laajaan käyttöön. Puristelasista tehty Kasperi-lasistossa koristeaihe on kuvattu vain kertaalleen molemmin puolin laseja, kun taas kiinnipuhallettujen Jesperi-lasien pinta ovat täynnä tätä koristeaihetta. Molempiin sarjoihin kuului kattava valikoima tarjoiluastioita. Kasperi sai nimensä Siiroisen vuoden ikäisenä kuolleen pojan mukaan.

Siiroisen muotoilemista koriste-esineistä tunnetuin, Noppa-pullo muistuttaa muodoltaan arpakuutiota eri silmälukuineen. Pullo tunnetaan myös nimellä Arpa on heitetty. Tämä lasiesine oli niin suosittu kansainvälisestikin, että siitä tehtiin ulkomailla jäljitelmiä. Samaa noppa-aihetta toistavat pullojen korkit ovat jäljitelmiä. Siiroisen Paukkurauta-pullossa on villin lännen teema: sivulla on revolverin sylinterin poikkileikkauskuva ja pohjassa jalanjäljet.

Veturipullo on Siiroisen suunnittelema, laajasti Riihimäen matkamuistona myyty koriste-esine. Pullon valmistus aloitettiin vuonna 1970 juhlistamaan Riihimäen–Pietarin-radan satavuotista toiminta-aikaa. Sekä Riihimäen lasitehdas että Riihimäen kaupunki jakoivat pulloa aluksi myös liikelahjana. Pullon valmistus on vuosien aikana lopetettu ja suuren suosion takia aloitettu uudelleen parikin kertaa. Eri tuotantokausien pullot eroavat toisistaan kaulaosan perusteella. Uudempien pullojen kaulaosa muistuttaa veturin piippua, kun vanhemmissa pulloissa kaulaosa on muodoltaan yksinkertaisempi. Riihimäen lasia: Riihimäen Lasi Oy 1910–1990, s. 220–221. Suomen lasimuseo, Saarijärven Offset Oy 2010. 

Siiroisen töistä Veturi- ja Tellus-pulloa valmistettiin siitä lasimassasta, jota uuniin sattui muusta tuotannosta jäämään. Näin pulloja on valmistettu ainakin kuutta eri väriä. Tällä tekniikalla on valmistettu myös Helena Tynellin Aurinkopulloa.  

 Siiroisen suunnittelemia lasiesineitä 

 Ameba 
 Arpa on heitetty eli Noppa
 Jasas 
 Barokki 
 Jesperi 
 Kasperi 
 Lasiset

 Old King Cole
 Pablo
 Paukkurauta 
 Pilvilinna 
 Sesi 
 Tellus 
 Veturipullo (vuoden 1995 Veturipullon puhaltaja oli riihimäkeläinen JL-Lasi)

Kaikki lasiesineet valmisti Riihimäen Lasi.

 Lähteet 

Luokka:Suomalaiset lasitaiteilijat
Luokka:Vuonna 1944 syntyneet
Luokka:Vuonna 1996 kuolleet