Narvan kulttuuri

Narvan kulttuuri on nimitys Viron, Latvian, Pohjois-Liettuan ja Luoteis-Venäjän alueella neoliittisella kivikaudella 5300–1700 eaa. vallinneelle kulttuurille. Nimensä se on saanut Narvan lähistöltä Riigikülasta löytyneen asuinpaikan mukaan. Narvan kulttuuria edelsi niin sanottu Kundan kulttuuri ja Narvan kulttuuri sulautui lopulta kampakeraamiseen kulttuuriin.Zetterberg 2007, s. 25

Kulttuurin synty ja loppu
Narvan kulttuurin mukana Itämerelle levisi saviastioiden valmistamisen taito. Tämä taito levisi ilmeisesti kulttuurilainana eikä kansainvaellusten aiheuttamana.Kriiska ja Tvauri 2007, s. 47 Keramiikan tekeminen ei levinnyt äkisti vaan se tapahtui useiden sukupolvien tai jopa vuosisatojen kuluessaKriiska ja Tvauri 2007, s. 48. Kulttuurin varhaisimmat arkeologiset löydöt on ajoitettu aikaan 5500 eaa. Varhaisimmat löydöt ovat Itä-Latviasta.Kriiska ja Tvauri 2007, s. 49 Narvan kulttuuri kesti eri alueilla erilaisen ajanjakson ajan. Liettuassa kulttuuri kesti koko neoliittisen ajanjakson, eli noin 3 500 vuotta. Latviassa se kesti neoliittisen ajan keskivaiheille, eli noin 2 000 vuoden ajan. Virossa se kesti vain neoliittisen ajan varhaisimman ajanjakson, eli noin 1 000 vuoden ajan.

Kulttuuri
pienois|pysty|Narvan kulttuurin aikainen saviastia.

Keramiikka

Narvan kulttuurin aikainen keramiikka on hahmoltaan ja valmistustavoiltaan samanlaista koko Narvan kulttuurin vaikutusalueella. Tuon aikaiset ihmiset valmistivat suuria munanpuolikkaan näköisiä astioita asettamalla päällekkäin useita kapeita savinauhoja. Mantereella tavattiin myös pitkänomaisia pientä vatia muistuttavia astioita. Saveen, josta keramiikkaa valmistettiin, lisättiin useita lisäaineita. Esimerkiksi Virossa saveen saatettiin lisätä hienonnettuja kasvinosia ja kotilonkuorimurskaa. Saviastioiden pinta naarmutettiin ruoholla tai hammastetulla leimasimella. Kuivuneet astiat poltettiin nuotiossa.Kriiska ja Tvauri 2007, s. 53

Elinkeinot
Narvan kulttuurin aikaiset ihmiset elivät metsästyksellä. Tärkeimmät saaliseläimet olivat hirvi, alkuhärkä ja villisika. Vähemmän metsästettyjä lajeja olivat majava, karhu ja villihevonen. Myös turkiseläimiä metsästettiin jo Narvan kulttuurin aikana. Esimerkiksi näädän luita on löydetty tuon ajan asuinpaikoilta. Saarilla ja rannikolla pyydystettiin norppia ja harmaahylkeitä.Kriiska ja Tvauri 2007, s. 52

Hautapaikat
Suurin ja rikkain Narvan kulttuurin aikainen hautapaikka on löydetty Pohjois-Latvian Zvejniekistä. Paikalla on myös suurimmat tunnetut Kundan kulttuurin aikaiset kalmistot. Zvejniekissä hautaustavoissa jatkuivat jo Kundan kulttuurin mukana tulleet hautausperinteet. Ruumiit haudattiin selälleen, vatsalleen tai kyljelleen. Hautaamiseen käytettiin punamultaa, jolla ruumis peitettiin kokonaan. Hautaan laitettiin mukaan työ- ja metsästysvälineitä, sekä eläinten hampaista tehtyjä riipuksia.Kriiska ja Tvauri 2007, s. 51

 Lähteet 

Viitteet

Aiheesta muualla

Luokka:Latvian arkeologiset kulttuurit
Luokka:Liettuan arkeologiset kulttuurit
Luokka:Puolan arkeologiset kulttuurit
Luokka:Venäjän arkeologiset kulttuurit
Luokka:Viron arkeologiset kulttuurit
Luokka:Kivikauden kulttuurit
Luokka:Narvan historia