Helsinginrannan maihinnousu

Helsinginrannan maihinnousu Helsingin kylässä Taivassalossa 26.–28. syyskuuta 1808 (J: 14.–16. syyskuuta) oli yksi Suomen sodan Saaristomeren taisteluista. Taistelusta piti tulla ruotsalaisten yli 8 000 miehen maihinnousu. Sään vuoksi eversti Anders Fredrik Skjöldebradin hyökkäysretkikunta ei kuitenkaan päässyt perille ja joutui palamaan Ruotsiin. Everstiluutnantti Gustav Olof Lagerbringin 3 400 miestä rantautui Helsingin kylään ja aloitti etenemisen sisämaahan. Kuningas Kustaa IV Aadolf saapui laivallaan myöhässä taistelupaikalle 28. syyskuuta 1808.Lappalainen, Wolke, Pylkkänen, Suomen sodan historia, s. 187–188 ()

 Taistelun kulku

Maanantai 26. syyskuuta (J: 14.)
Maihinnousu alkoi aamulla klo 9. Rannalla vahdissa olevat kasakat työnnettiin Järvenperään. Ruotsalaiset etenivät hitaasti, ja venäläiset saivat lähetetyksi kolme komppaniaa Pärnun rykmentistä3-й гренадерский Перновский Короля Фридриха-Вильгельма IV полк tukenaan kaksi tykkiä. Kronobergin rykmentinKronobergs regemente hyökkäys sai venäläiset vetäytymään.

Tiistai 27. syyskuuta (J: 15.)
Aamulla ruotsalaiset etenivät Viiaisten suuntaan, jossa heitä oli vastassa Karl Gustav Baggovutin komentama Nevskin rykmentin1-й пехотный Невский генерал-фельдмаршала графа Ласси, ныне Его Величества Короля Эллинов полк pataljoona. Baggovutilla oli ohjeet viivyttää ruotsalaisia, ja hän ryhmittäytyi kartanon ympäristöön. Ruotsalaiset työnsivät venäläiset asemista. Eversti, vapaaherra Gustaf Reinhold Boije af Gennäs määrättiin ruotsalaisten taistelujoukkojen komentajaksi.

Keskiviikko 28. syyskuuta (J: 16.)
Yön aikana kenraaliluutnantti Pjotr Bagration toi suuret venäläisvahvistukset paikalle. Boije suunnitteli hyökkäävänsä Viiaisista pohjoiseen Puostaan (Puotila). Samanaikaisesti Lagerbringin johdolla piti iskeä sivustahyökkäys Puotilaan Haaroisten ja Rannan kautta. Baggovutilla oli lisävoimien johdosta aloite, ja hän hyökkäsi voimakkaasti Boijen pääasemaan. Venäläisillä oli myös tarkoituksena tehdä sivustahyökkäys Rannan kautta. Lagerbringin hyökkäys pysähtyi venäläisten vahvaan voimaan, ja hän joutui peräytymään. Boije totesi tilanteen toivottomaksi ja määräsi yleisen vetäytymisen Helsingin kylään.

Helsinginrannalla tilanne oli sekasortoinen. Kuningas oli siirrättänyt tykkipurret Kahiluotoon. Paikalla olivat vain suojaamattomat kuljetuslaivat. Laivoihin siirtyminen tapahtui epäjärjestyksessä, soutaen ja suurin tappioin.

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 
Neljä kuvausta Saaristomeren taisteluista 
Venäjän armeijan univormuja Napoleonin sodissa

Luokka:Suomen sodan taistelut
Luokka:Taivassalo
Luokka:Vuoden 1808 sotahistoria
Luokka:Varsinais-Suomen historia