Kotkan Työväen Palloilijat (jalkapallo)

Kotkan Työväen Palloilijat (KTP) on kotkalainen urheiluseura, joka on voittanut jalkapallossa kaksi Suomen mestaruutta (1951 ja 1952) sekä neljä Suomen Cupin voittoa (1958, 1961, 1967, 1980).

Viimeisin kausi, jolloin tämän artikkelin KTP on pelannut sarjajalkapalloa oli 2013 Kakkosessa. Kaudesta 2014 alkaen Kotkan Työväen Palloilijoita edustaa sen ja FC KooTeePeen joulukuussa 2013 solmitun yhteistyösopimuksen myötä FC KTP.Urheilusanomat 15 liite/9.4.-15 Urheilusanomien erikoislehti Veikkausliiga 2015, s. 52–53Savon Sanomat 9.4.2015, kausiennakko s. 19Helsingin Sanomat 11.4.2015, kausiennakko s. B13-15 2015 kaudella uusi KTP muutti toukokuun lopussa brändiuudistuksen yhteydessä KTP:n perinteistä logoa. Vanhan logon viisi vihreää pystyraitaa (ks. tietolaatikon logo) väheni uudistetussa logossa neljäksi.

Historia
Kotkan Työväen Palloilijat sai alkunsa, kun ryhmä Kotkan Riennosta eronneita palloilijoita päätti perustaa oman seuran. Ero johtui osittain poliittisista syistä. Työväen Palloilijat perustettiin Kotkan työväentalolla 22. syyskuuta 1927.

KTP ja TUL
Seura vietiin rekisteriin Työväen Palloilijat r.y.:nä 8. lokakuuta 1927, ja nimi rekisterissä vaihtui Kotkan Työväen Palloilijat ry:ksi 17. elokuuta 1965. Perustamisensa jälkeen seura liittyi Työväen Urheiluliittoon. Seura otti heti perustamisensa jälkeen peliasuksi vihreävalkopystyraitaisen, vihreäkauluksisen pelipaidan ja mustat housut. Nimilyhenne KTP alkoi yleistyä vasta 1930-luvulla. Ensimmäinen puheenjohtaja oli Axel Andersson, joka oli toiminut Riennossa pelaajana ja kapteenina. Hän oli viettänyt aiemmin Englannissa pari vuotta ja nähnyt Lontoossa jalkapallo-otteluita.

KTP ei voinut 1930-luvulla osallistua Suomen Palloliiton sarjoihin, vaan osallistui TUL:n omiin turnauksiin. TUL:n jalkapallomestaruudesta on oteltu 1920–1955 (mestaruutta ei jaettu 1941, 1942 ja 1944). KTP kerkesi saavuttaa vuosi 1955 mukaan lukien TUL:n mestaruuskilpailuista 7 kultaa, 2 hopeaa ja 3 pronssia. TUL:ssa aloitettiin jalkapallotoiminta uudelleen 1960–luvun alussa ja mestaruuskilpailut palasivat ohjelmaan 1973.TUL:n toimintakertomus vuodelta 1973, sivu 33 (pdf 18/50)  1959 sosialidemokraattien sisäinen hajaannus aiheutti TUK:n perustamisen. TUL:n johto ei hyväksynyt lajiliittojäsenyyttä lukuun ottamatta SVUL:n ulkopuolella ollutta palloliittoa, jonka kanssa oli tehty erillissopimus. Näin ollen SVUL:n erikoisliittoihin liittyneet seurat joutuivat TUL:n ulkopuolelle. KTP halusi jalkapalloilijoidensa ja koripalloilijoidensa saavan jatkaa entiseen tapaan – siksi se ei ollut enää halukas osallistumaan erilliseen TUL:n toimintaan, joten seura erotettiin TUL:sta vuoden 1959 lopulla ja KTP:sta tuli TUK-seura 22.4.1960.Jukka Joutsi Kotkan 'vihreävalkoista' jalkapallohistorikkia  Kun TUK eheyttämisneuvottelujen jälkeen 1979 lakkautettiin, liittyi KTP useiden muiden seurojen tavoin takaisin TUL:oonTUL:n toimintakertomus 1979, sivut 5-6 (eheyttäminen), sivu 82 (TUL:n seurat SPL:n sarjoissa, mm. KTP) . Vuoden 1979 jälkeen KTP on voittanut TUL Cupin kolme kertaa: 1981, 1983 ja 2008 (emoseurasta irtaantunut FC KooTeePee on voittanut kilpailun 3 kertaa 2004, 2005 ja 2012) .

1947 virallinen Suomen mestaruus ratkaistiin siten, että molempien liittojen kaksi parasta seuraa pelasivat yksinkertaisen sarjan, jossa KTP sijoittui lopulta kolmanneksi.

KTP ja SPL
Ensimmäisen kerran SPL ja TUL ryhtyivät kilpailemaan yhteisissä sarjoissa virallisista mestaruuksista 1943. Mestaruus- ja Suomen sarjaan osallistui molempiin TUL:sta kaksi seuraa, KTP oli mukana Suomen sarjassa.Toimintakertomus 1943, s. 7. Suomen Palloliitto. Helsinki 1943

SPL ja TUL alkoivat pelata kaudella 1948 yhteistä SM-sarjaa, jolloin KTP sijoittui yhdeksänneksi. 1949 sijoitus oli viides ja 1950 neljäs. Suomen mestaruuden KTP voitti vuosina 1951 ja 1952.

Kaudella 1958 KTP putosi Suomensarjaan, mutta voitti samalla kaudella Suomen Cupin. Loppuottelussa oli vastassa Kiffen. Seura saavutti toisen Cup-mestaruuden pelatessaan Suomensarjassa 1961, jolloin finaalivastustaja oli Pallo-Pojat. Kaudella 1962 KTP nousi takaisin SM-sarjaan. Joukkueessa esiintyi ensimmäisen kerran Suomensarjassa pelaajana 16-vuotias Arto Tolsa. Kaudella 1964 joukkue saavutti pronssia. Vuonna 1966 KTP hävisi Cup-finaalissa Helsingin Jalkapalloklubille, 1967 voitti kolmannen Cupin mestaruuden vastustajana Lahden Reipas ja 1968 hävisi Cup-finaalin Kuopion Palloseuralle. Kaudella 1969 joukkue putosi SM-sarjasta silloiseen II divisioonaan.

Arto Tolsa teki debyyttikaudellaan 1962 Suomensarjan itälohkossa 43 maalia (Suomen sarja oli tuolloin Suomen toiseksi korkein sarjataso). Kesällä 1969 Arto Tolsa siirtyi ammattilaiseksi Belgiaan Beerschotin joukkueeseen.

Kaudella 1972 sarjauudistusten myötä KTP putosi kolmannelle sarjatasolle kaudeksi 1973, jossa joukkue pelasi kauteen 1977 saakka. Joukkue nousi 1978 1-divisioonasta heti SM-sarjaan kaudeksi 1979, jolloin Arto Tolsa palasi KTP:n joukkueeseen. Vuonna 1980 seura saavutti neljännen Cup-mestaruuden, voitettuaan finaalissa Valkeakosken Hakan. Cup-mestarina KTP osallistui Cup-voittajien cupiin, jossa vastaan tuli ranskalainen SC Bastia. KTP pelasi ensin kotona tasan 0-0, ja hävisi vieraissa Korsikalla 5-0.

Kaudella 1983 tapahtui putoaminen toiselle sarjatasolle 1-divisioonaan ja seuraavalla kaudella kolmannelle sarjatasolle 2-divisioonaan, jossa joukkue pelasi aina kauteen 1993 asti, jolloin nousi toiselle sarjatasolle. Ykkösessä kaudella 1995 KTP sijoittui toiseksi ja pääsi karsimaan paikasta Veikkausliigaan, mutta hävisi karsinnan Mikkelin Palloilijoille.

Kotkan TP

Kaudella 1998 KTP nousi Veikkausliigaan. Saman vuoden päätteeksi KTP:n taustaorganisaatioksi perustettiin uusi tukielin Kotkan TP Oy hoitamaan edustusjalkapalloa, jolle KTP ry antoi liigalisenssinsä. Perus-KTP:lle jäivät nuoret. Kausina 1999–2000 KTP pelasi Veikkausliigassa käyttäen virallisesti nimimuotoa Kotkan TP. Valmentajana toimi Hannu Touru ja osakeyhtiön toimitusjohtajana Jukka Vakkila.

Toisena liigakautenaan Kotkan TP putosi konkurssikypsänä Ykköseen. Putoamiskaudellaan 2000 Kotkan TP selviytyi Cupin loppuotteluun, mutta hävisi HJK:lle.

FC KooTeePee

Kotkan TP:n reservijoukkueeksi perustettu FC KooTeePee pelasi kaudet 1999-2000 3. divisioonassa, jossa se myös voitti lohkonsa – mutta ei kuitenkaan noussut kakkoseen. Palloliiton säännöt estivät reservijoukkuetta pelaamasta kakkosessa tai sitä ylempänä. FC KooTeePee itsenäistyi omaksi seurakseen joulukuussa vuonna 2000 ja Palloliitto hyväksyi Kakkosen paikan siirron Kotkan Futis Oy:lle, joka oli perustettu pyörittämään uuden seuran toimintaa.

Kotkan TP:n konkurssin (2000) jälkeen FC KooTeePeestä tuli Kotkan menestynein seura kausina 2001–2013; seura pelasi mm. Veikkausliigassa 2003–2008.

2000-luku

Kotkan TP:n toiminnan loputtua sen Ykkösen paikkaa tarjottiin KTP ry:lle, jota oli edustanut v. 2000 Kolmosessa FC KooTeePee. Sarjapaikka olisi tarkoittanut myös Kotkan TP Oy:n velkojen ottamista huolehdittaviksi, ja FC KooTeePee päätti itsenäistyä. Kaudeksi 2001 emoseura KTP oli tiputettu Neloseen, jossa se voitti lohkonsa ja nousi heti Kolmoseen, jossa se pelasi 2002 – 2007 (oli sijoilla 3-6-3-1-3-noususija). Kakkosessa KTP pelasi kaudet 2008–2009 , kaudella 2010 KTP käväisi Kolmosessa ja kaudet 2011–2013 KTP pelasi taas Kakkosessa. KTP:n peliasussa (2013) paita oli vihreävalkoraidallinen, housut mustat ja sukat vihreät; II-peliasussa paita oli keltainen, housut vihreät ja sukat keltaiset 

 FC KTP 

9. joulukuuta 2013 FC KooTeePee ja KTP ilmoittavat sopimuksesta, jonka myötä seurat fuusioituvat yhteen FC KTP:ksi. FC KTP jatkoi kaudella 2014 FC KooTeePee:n sarjapaikalla Ykkösessä. Palloliiton sääntöjen edellyttämästi Kotkan Työväen Palloilijoiden (KTP) vanha jalkapallopuoli luopui Kakkosen sarjapaikastaan ja liittyi yhteen FC KooTeePeen kanssa. Sääntöjen mukaan sarjapaikasta luopumisen seurauksena kaikki KTP:n tekemät pelaajasopimukset lakkaavat olemasta voimassa. FC KooTeePeen pelaajien sopimukset sen sijaan pysyvät voimassa, sillä heidän kohdallaan kyse oli vain seuran nimen vaihtumisesta. FC KTP liittyi jäsenseurana Kotkan Työväen Palloilijoiden alaisuuteen. Seuran taloutta hoidetaan Kotkan Futis osakeyhtiön kautta. Seura käyttää peliasussaan Kotkan Työväen Palloilijoiden perinteistä vaakunalogoa. FC KTP Kotka ry rekisteröitiin viralliseksi yhdistykseksi 25. syyskuuta 2014. Ennen em. rekisteröimistä on FC KooTeePee ry lakannut olemasta 24.9.2014; se oli alkuaan rekisteröity 19.1.2001. FC KTP:n 2014 peliasussa paita on vihreävalkoraidallinen, housut mustat ja sukat vihreät; II-peliasussa paita on keltainen, housut vihreät ja sukat keltaiset .

 Stadionit 
Kotkan pääkentät ovat Puistolan kenttä ja Arto Tolsa Areena. Nykyistä Puistolan kenttää kutsuttiin aikaisemmin Katariinan kentäksi, jolla jalkapalloa alettiin pelata jo 1910-luvulla. Kotkaan valmistui v. 1931 uusi hiekkapintainen kenttä, jota kutsuttiin "Pallokentäksi". 1952 se remontoitiin katsomoineen olympiakisoja varten ja kentän nimi vaihtui "Urheilupuistoksi". Se nimettiin uudestaan Arto Tolsan mukaan vuonna 2000 tehdyn peruskorjauksen myötä.

Arto Tolsa Areena sijaitsee Kotkansaarella Katariinan kaupunginosassa. Stadionin istumapaikkojen yleisökapasiteetti on 4780. Seurapelien yleisöennätys on 6325 KTP – Koparit –ottelusta vuodelta 1982.

 Pelaajat ja valmentajat 
 Entisiä pelaajia 
Pelaajat ovat edustaneet KTP:tä virallisissa sarjaotteluissa esitettyinä vuosina. Tiedot ovat Pelimiehet-kirjasta.

Tunnettuja suomalaispelaajia
 Arto Tolsa 1962–69, 1979–82
 Pertti Vanhanen 1950–54, 1957–66, 1969
 Mauri Keskitalo 1999–2000
 Jouko Alila 1973–74, 1977–84
 Mika Pulkkinen 1989–96, 1998–99
 Jokke Kangaskorpi 2000
 Miika Juntunen 2000

KTP:ssä esiintyneitä ulkomaalaispelaajia

  Argo Arbeiter 1998–2000
  Aleksei Gulo 1997–2000
  Marcelo Houseman 1982
  Oleg Ivanov 2000
  Toomas Kallaste 1999–2000
  Urmas Kirs 1999–2000
  Sergei Leonov 2000
  Meelis Lindmaa 1999
  Augusto Palacios 1982
  Zsolt Petry 2000
  Piracaia 2000
  Lembit Rajala 1999
  Martin Reim 1999
  Stanislaw Sobcynski 1982–1984
  Sukru Uzuner 1999
  Rain Vessenberg 1998

 Edustusjoukkueen päävalmentajia 
Valmentajia ajalta 1990–2011
 1990–1991 Czeslaw Boguszewicz
 1992 Pekka Ihonen
 1993–1994 Heikki Immonen
 1995–1996 Markku Wacklin
 1997–1998 Olli-Pekka Smal
 1999–2000 Hannu Touru (Kotkan TP)
 2001 Risto Inkeroinen
 2003–2004 Vesa Laurikainen
 2005–2006 Jouko Alila
 2008 Jouko Alila
 2009 Marko Honkanen
 2010 Tommi Keveri
 2011 Risto Inkeroinen
 2011 Petri Ihonen
Vuodet 1990 – 2000 tietolähde Jalkapallokirja.
2001 alkaen tietojen lähteet puuttuvat 2011 kahta nimeä lukuun ottamatta

KTP:n saavutuksia
KTP on voittanut useita TUL:n jalkapallomestaruuksia. SPL:n sarjapeleihin KTP osallistui ensimmäisen kerran kaudella 1943/44 ja jatkuvasti 1948 alkaen. Suomen mestaruuden KTP on voittanut kaksi kertaa. Suomen cupin voittoja seuralla on neljä.
TUL:n mestaruuskilpailut
TUL:n mestaruuskilpailuissa 1920 – 1955 KTP voitti mestaruudet vuosina: 1937, 1939, 1947, 1949, 1950, 1951 ja 1952.
TUL:n ja SPL:n yhteiset kilpailut SM:sta
Suomen mestaruus vuonna 1947 ratkaistiin neljän seuran välisenä yksinkertaisena sarjana, kummastakin liitosta (SPL ja TUL) osallistujina oli niiden kaksi parasta. KTP saavutti SM-pronssin.

SPL:n sarjat ja cup-kilpailut 
(1943/44, 1948–2013)
Saavutuslkm.Kaudet Mestaruussarja/1990- Veikkausliiga: 1948-58, 63-69, 79-83, 99-2000Suomen mestari21951, 1952SM-pronssi119642-taso  1943/44, 1959-62, 1970-72, 1978, 1984, 1994-98 (Suomensarja, 1978- I div, Ykkönen)voitto11962(L)toinen sija61959(L), 1961(L), 1995, 1996(L), 1998kolmas sija11960(L)3-taso  1973-77, 1985-93, 2008-09, 2011-13 (II divisioona, 2008- Kakkonen)Jalkapallokirjat 1974–2014voitto21977, 1993toinen sija11975kolmas sija31974, 1976, 19914-taso 2002- 07, 2010 (Kolmonen)voitto32005, 2007, 2010toinen sija-kolmas sija32002, 2004, 20065-taso 2001 (Nelonen)voitto12001Suomen Cupvoitto41958, 1961, 1967, 1980häviäjä finalissa31966, 1968, 2000Liigacup häviäjä finaalissa11999 Huomautukset:

KTP Eurocupeissa

KTP on saavuttanut paikan Eurocupeihin kaksi kertaa voittamalla Suomen Cupin vuosina 1967 ja 1980. Ensimmäisellä kerralla KTP luopui kilpailusta (tilanne Eurokauden 2013/14 jälkeen).
 1R = ensimmäinen kierros

 Kausi Kilpailu Kierros Maa Vastustaja Ottelutulokset1981–1982Cup-voittajien cup1R20px|borderSC Bastia0–0, 0–5

Seuraennätyksiä

 Eniten otteluita pääsarjassa: Arto Tolsa, 201 ottelua vuosina 1963–1982
 Eniten maaleja pääsarjassa: Arto Tolsa, 125 maalia vuosina 1963–1982
 Eniten maaleja yhdellä pääsarjakaudella: Arto Tolsa, 26 maalia kaudella 1964
 Kotiottelun yleisöennätys: 6 325 katsojaa ottelussa Kopareita vastaan vuonna 1981
 Suurin voitto pääsarjaottelussa: 8-0 kotiottelussa Valkeakosken Hakaa vastaa vuonna 1952
 Suurin tappio pääsarjaottelussa: 1-8 vierasottelussa Turun Palloseuraa vastaan vuonna 1969

Arto Tolsan ennätysten lähde on Pelimiehet-kirja.

Naisten jalkapallo

Naisten jalkapallossa KTP saavutti pronssia kaudella 1981. Pääsarjatasolla joukkue pelasi myös kausina 1984–1986.List of Women League First Level Tables

Lähteet

Aiheesta muualla
http://www.ktpjalkapallo.fi/ 

Luokka:Suomalaiset jalkapalloseurat
Luokka:Kotkalaiset urheiluseurat