Mauri Lintera

Mauri Lintera (17. tammikuuta 1923 Helsinki – 17. toukokuuta 2011 Kauniainen) oli suomalainen lehdenkustantaja ja päätoimittaja, joka perusti useita suomalaisia laajalevikkisiä aikakauslehtiä.

Lintera aloitti 16-vuotiaana kesätöissä urheilutoimittajana Martti Jukolan päätoimittamassa Suomen Urheilulehdessä. Lintera oli talvisodassa vapaaehtoisena ja palveli Viipurissa lähettinä. Jatkosodassa hän oli mukana Talin–Ihantalan taistelussa. Sotien jälkeen hänestä tuli 1948 Helsingin Sanomien kotimaan- ja urheiluosastojen toimittaja. Viiden vuoden kuluttua hän siirtyi Uuteen Suomeen ja sieltä Mantereen kirja Oy:öön, jossa hän oli 1950-luvulla mukana perustamassa Me Naiset -lehteä.

Lintera osti agentuuriliikkeen, joka myi kansainvälistä aineistoa, ja perusti vuonna 1958 ilman alkupääomaa Jallu-miestenlehden, joka oli tuolloin miehille sunnattu yleisaikakauslehti eikä pornolehti, kuten myöhemmin. Alkuvaiheissa Lintera kirjoitti, taittoi ja kuvasi lehden numerot itse. Lehti alkoi menestyä vuonna 1961, kun poliisi takavarikoi lehden numeron, joka sisälsi Tabe Slioorin muistelmien ensimmäisen osan.

Muita Linteran perustamia lehtiä olivat Nyrkki (1960, nimenmuutos Nyrkkiposti 1968), naistenlehti Jaana (1962), Suosikki (1963) ja Jermu (1968).

Vuonna 1968 Lintera myi lehtensä Uudelle Kivipainolle, joka myi ne edelleen Lehtimiehet Oy:lle. Myös Lintera siirtyi Lehtimiesten palvelukseen Jaanan päätoimittajaksi ja kehittäjäksi. Vuonna 1973 julkistettu Ilja Glazunovin muotokuva Urho Kekkosesta paljastui myöhemmin Linteran tilaamaksi Jaana-lehteä varten.

Lintera jäi eläkkeelle vuonna 1987. Hänen uskotaan käyttäneen ensimmäisenä Leijonat-lempinimeä Suomen jääkiekkomaajoukkueesta Helsingin Sanomissa tammikuussa 1949.

 Lähteet 

 Kirjallisuutta 
 Nina af Enehjelm: Skandaalin käryä – yksinoikeudella Mauri Lintera. Recallmed, Klaukkala 2008 

Luokka:Suomalaiset päätoimittajat
Luokka:Suomalaiset lehdenkustantajat
Luokka:Vuonna 1923 syntyneet
Luokka:Vuonna 2011 kuolleet