Akseli Riihonen

Akseli Riihonen () oli suomalainen jääkäriluutnantti. Hän oli sotilaskoulutuksensa ensimmäisen maailmansodan aikana Saksassa saanut jääkäri. Hän sai tulikasteensa Saksan itärintamalla Misse-joella vuonna 1916. Myöhemmin hän osallistui Suomen sisällissotaan joukkueenjohtajana Valkoisen armeijan jääkärijoukoissa. 

 Perhe ja koulutus 

Riihosen vanhemmat olivat maanviljelijä Samuli Riihonen ja Hilma Törne. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1923 Laina Lydia Korpelan kanssa. Hän kävi kansakoulun ja Valtion poliisikoulun Suomenlinnassa vuonna 1927.

 Jääkärikausi 

Riihonen työskenteli työmiehenä Kuorevedellä ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan Jääkäripataljoona 27:n 4. komppaniaan 23. helmikuuta 1916. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella.

 Suomen sisällissota 

Riihonen astui Suomen armeijan palvelukseen aliupseeriksi ylennettynä Saksassa 11. helmikuuta 1918 ja saapui Suomeen (Vaasaan) 25. helmikuuta 1918 jääkärien pääjoukon mukana. Hänet sijoitettiin Suomen valkoiseen armeijaan joukkueenjohtajaksi 1. Jääkärirykmentin 1. jääkäripataljoonan 4. komppaniaan, josta hänet siirrettiin myöhemmin 5. Jääkärirykmentin 13. jääkäripataljoonan 1. komppaniaan. Hän osallistui sisällissodan taisteluihin Karjalankannaksella, muun muassa Kuokkalassa sekä etenemiseen Rajajoelle.

 Sisällissodan jälkeinen aika  
Riihonen palveli sisällissodan jälkeen edelleen 5. Jääkärirykmentissä, josta muodostettiin myöhemmin Kuopion jalkaväkirykmentti 4. Hän toimi rykmentissä joukkueenjohtajana I pataljoonan 1. ja 3. komppaniassa. Hän oli komennettuna 14. elokuuta – 28. syyskuuta 1918 väliseksi ajaksi opettajaksi rykmentin aliupseerikursseille. Riihonen erosi armeijasta 11. helmikuuta 1919 ja siirtyi suojeluskuntajärjestöön. Suojeluskuntajärjestössä hänet sijoitettiin aluksi Vesannon ja 12. toukokuuta 1920 alkaen Koskenpään suojeluskunnan paikallispäälliköksi. Hän erosi suojeluskuntajärjestöstä 15. kesäkuuta 1921 ja siirtyi metsäkasööriksi Kymi oy:n palvelukseen. Hän toimi myöhemmin Kymi oy:n työnjohtajana Kuhmoniemellä. Kymi oy:ltä hän siirtyi poliisivoimiin, jossa hänet määrättiin 25. elokuuta 1926 alkaen nuoremmaksi ja 28. maaliskuuta 1933 alkaen vanhemmaksi poliisikonstaapeliksi Kuhmoniemen nimismiespiiriin. 

 Talvi- ja jatkosota 
Riihonen osallistui talvisotaan joukkueenjohtajana 42. sotapoliisikomppaniassa, joka operoi sodan aikana Kuhmon alueella. välirauhan aikana hän jatkoi aluksi samassa tehtävässä, kunnes hänet siirrettiin paikallispäälliköksi Kuhmon suojeluskuntaan. jatkosodan puhjettua hän jatkoi edellä mainitussa tehtävässä, johon sisällytettiin myös toimistoupseerin tehtävät Kuhmon ilmasuojelukeskuksessa. lisäksi hän toimi jäsenenä Kuhmon suojeluskunnan esikunnassa. sotien jälkeen hän palasi poliisivoimiin ja sijoitettiin ylikonstaapeliksi Kuhmoon. Hän oli syytettynä niin sanotussa asekätkentäjutussa. myöhemmin hän toimi johtajana korpilinna oy:n ja Heikkiset oy:n palveluksessa. Hänet on haudattu Kuhmoon.

Lähteet
 Puolustusministeriön Sotahistoriallisen toimiston julkaisuja IV, Suomen jääkärien elämäkerrasto, WSOY Porvoo 1938. 
 Sotatieteen Laitoksen Julkaisuja XIV, Suomen jääkärien elämäkerrasto 1975, Vaasa 1975 . 

Viitteet

Luokka:Jääkärit
Luokka:Suomalaiset poliisit
Luokka:Vuonna 1891 syntyneet
Luokka:Vuonna 1965 kuolleet