Täpläsiilikäs

Täpläsiilikäs (Parasemia plantaginis) on siilikkäiden heimoon kuuluva yleinen, päiväaktiivinen perhoslaji. Se on sukunsa ainoa laji.

 Koko ja ulkonäkö 
Täpläsiilikäs on keskikokoinen perhoslaji, jota ei voi sekoittaa mihinkään muuhun perhoseen. Etusiivet ovat pohjaväriltään valkoiset ja niitä kirjovat epäsäännöllisen muotoiset, tummanruskeat alueet. Takasiivet ovat pohjaväriltään keltaiset tai oranssinkeltaiset, mutta siiven tyviosasta keskelle ulottuu tumma alue ja ulko-osassa on tummanruskeita täpliä. Naaraan takasiivet ovat selvästi koiraan siipiä tummemmat. Perhosten värisävy ja kuviointi vaihtelee erittäin paljon ja esimerkiksi koiraan värimuodolla f. hospita takasiipien pohjaväri on etusiipien tapaan valkoinenPertti Pakkanen: Havainnot Suomessa.. Siipiväli on 35–40 mm ja naaraat ovat koiraita kookkaampia ja rotevampia. Perhosen ruumiin karvoitus on mustaa, mutta keskiruumiin sivuilla on vaaleat raidat. Niskassa on oranssi poikkijuova, jossa on musta täplä. Takaruumis on selkäpuolen mustaa raitaa lukuun ottamatta oranssi.Wood Tiger Parasemia plantaginis UKMothsPiggsvinspinner Naturhistorisk museum, Universitetet i Oslo.

 Levinneisyys ja lentoaika 
Lajia tavataan Euroopasta Itä-Aasiaan ulottuvalla vyöhykkeellä. Lisäksi levinneisyysalue kattaa Pohjois-Amerikan pohjois- ja luoteisosat. Suomessa täpläsiilikästä tavataan koko maassa pohjoisinta Lappia myöten. Pohjoisessa se on kuitenkin etelää harvinaisempi. Aikuiset perhoset lentävät yhtenä sukupolvena toukokuun lopulta lentoajan painottuessa kesä-heinäkuun vaihteeseen
 Elinympäristö ja elintavat 
Heimolleen hieman epätyypilliseen tapaan täpläsiilikäs lentää enimmäkseen päivällä. Tämän vuoksi se ei lennä myöskään valolleE.H. Strickland Entomological Museum University of Alberta.. Koiras lentää nopeasti, naaras hitaammin. Lento keskittyy aurinkoisiin iltapäiviin ja muun ajan perhoset lepäävät kasvillisuuden joukossa, etenkin lehtien alapinnoilla. Aikuinen perhonen ei nauti ravintoa vaan elää toukkana syömänsä ravinnon turvin. Laji viihtyy kosteapohjaisissa metsissä ja pensaikoissa, joskus jopa soilla, mutta avoimissa ympäristöissä sitä ei tavata.Nationalnyckeln till Sverges flora och fauna. Fjärilar: Ädelspinnare–tofsspinnare Lepidoptera: Lasiocampidae–Lymantriidae.  s. 381–383

Naaras munii noin 200 munaa, jotka se sijoittaa kasvien lehtien alapinnoille. Naaras kuolee heti saatuaan muninnan päätökseen. Täpläsiilikäs talvehtii keskenkasvuisena toukkana, yleensä kuolleiden lehtien seassa. Toukat ovat täysikasvuisia touko-kesäkuun vaihteessa, jolloin toukka koteloituu sammalen tai heinien sekaan, lähelle maanpintaa.

 Ravintokasvi 
Toukka on polyfagi ja elää monilla ruohovartisilla kasvilajeilla, erityisesti kuitenkin ratamoilla (Plantago).

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 
Suomen Perhoset: Täpläsiilikäs
Butterflies and Moths of North America 
Lindstedt et al. (2010), Characterizing the pigment composition of a variable warning signal of Parasemia plantaginis larvae. Funct. Ecol. 24, 759 

Luokka:Siilikkäät