Ristinpäivä

Ristinpäivä on yhteis­nimitys kahdelle vanhalle kristilliselle juhla­päivälle, joita vietetään tai on vietetty pyhäinj­äännöksenä säilytetyn, alku­peräiseksi väitetyn Kristuksen ristin myöhempien vaiheiden muistoksi. Ristin löytämisen juhlaa ()
vietettiin katolisessa kirkossa ennen vuotta 1969 3. toukokuuta.  Ristin ylentämisen juhlaa (Vilkuna, Suuri nimipäiväkalenteri, s. 247, ortodokseilla Kunniallisen ja eläväksi­tekevän ristin ylentäminen)http://ortodoksi.net/index.php/Suuret_juhlat  vietetään vielä nykyäänkin  sekä katolisessa että ortodoksisessa kirkossa 14. syyskuuta.

 Tausta 

Legendan mukaan Pyhä Helena, keisari Konstantinuksen äiti, löysi Jerusalemista ristin muotoisen puun, jonka hän uskoi olevan alku­peräinen Kristuksen risti. Tämän jälkeen paikalle rakennettiin Pyhän haudan kirkko, joka vihittiin käyttöön vasta useita vuosia Pyhän Helenan kuoleman jälkeen, 13. syyskuuta 335, minkä jälkeen seuraava päivä julistettiin juhlapäiväksi.

Helenan löytämää ristiä säilytettiin Pyhän haudan kirkossa vuoteen 614 saakka, jolloin Bysantin–sassanidien sodassa persialaiset ryöstivät sen. Bysantin keisari Herakleios onnistui kuitenkin vuonna 628 hankkimaan sen takaisin, minkä jälkeen hän juhlallisesti pystytti sen jälleen paikoilleen Jerusalemissa.

 Suomalainen kansanperinne 

Suomessa kumpaakaan ristin­päivää ei ole ainakaan uskon­puhdistuksen jälkeen vietetty pyhäpäivänä. Kuitenkin molemmat olivat almanakassa pitkään merkityt ristin­päivän (tai ristin­päiwän) nimellä, 14. syys­kuuta vuoteen 1864Skannattu kopio vuoden 1864 almanakan syyskuun sivusta , vrt. http://almanakka.helsinki.fi/arkisto/186509.gif  ja 3. touko­kuuta vuoteen 1928 saakka.Skannattu kopio vuoden 1928 almanakan toukokuun sivusta , vrt. http://almanakka.helsinki.fi/arkisto/192905.gif  Nämä päivät eivät tuolloin olleet kenenkään nimi­päiviä. Molemmat tunnetaan suomalaisessa perinteessä myös kansan­omaisina merkki­päivinä, joista on käytetty myös nimityksiä kevät­risti (3. toukokuuta) ja syys­risti (14. syyskuuta).

Suomalaisessa kansan­perinteessä varsinkin kevät­risti on ollut huomattava merkki­päivä, joka etenkin Savossa ja Karjalassa on tunnettu erityisesti karjan laitumelle­laskemis­päivänäVilkuna, Vuotuinen ajantieto, s. 119 sekä kalastajien merkkipäivänä.Vilkuna, Vuotuinen ajantieto, s. 121 Koska lehmät entis­aikaan eivät yleensä tuottaneet maitoa talvella, on tunnettu myös sanonta, jonka mukaan maitoa oli saatavissa vain kevät- ja syys­ristin välisenä aikana.

 Lähteet 

Luokka:Kristilliset juhlapäivät
Luokka:Katoliset juhlapäivät