Katajanokan räjähdys 1941

Aikalaiskertomusten mukaan räjähdys oli niin voimakas, että ruumiinosia oli vielä sadan metrin päässä räjähdyspaikasta. Saksalaiset epäilivät sabotaasia ja sabotaasiin uskottiin laajasti Suomessakin http://www.valt.helsinki.fi/projects/kmuisti/keitele/sisaret2/selityks.htm, mutta mitään todisteita tällaisesta ei löytynyt. Entinen vastavakoilun suomalaistyöntekijä Otto Kumenius mainitsee salanimellä Pekka Salonen kirjoittamassaan kirjassa Det spioneras i Helsingfors Pekka Salonen, Det spioneras i Helsingfors, Bokförlags AB Ocean, Tukholma, 1945., että kyseessä oli luultavimmin onnettomuus, sillä yksi löydetyistä ruumiinosista oli saksalaiskapteenin käsi, jossa oli työrukkanen. Mitä ilmeisimmin, kirjoitti Kumenius, yhdessä miinanraivaajassa oli jatkettu miinojen purkua muun miehistön jo mentyä nukkumaan.

Suomalaisten kommunistien keskuudessa on uskottu räjähdyksen olleen Veikko Pöystin johtaman sabotaasiryhmän teko. Ryhmään kuuluneen naisen on kerrottu räjäyttäneen satamassa pommin ja saaneen surmansa 60–80 muun ihmisen mukana.

Lähteet

Aiheesta muualla
Rislakki, Jukka: Sabotaasi Helsingin sydämessä. Helsingin Sanomat, Kuukausiliite, helmikuu 1984. (juttua kritisoivia yleisönosastokirjoituksia julkaistu 15.2. ja 24.2. lehdessä)

Luokka:Räjähdysonnettomuudet Suomessa
Luokka:1940-luvun onnettomuudet Suomessa
Luokka:Jatkosota
Räjähdys 1941
Luokka:Helsinki 1900-luvulla
Luokka:Vuoden 1941 onnettomuudet
Luokka:Kriegsmarine