Työläisurheilun Yhtenäisyyskomitea

Työläisurheilun Yhtenäisyyskomitea (TYK) oli suomalainen vuosina 1929–1930 toiminut urheilujärjestö, jossa vaikutti Työväen Urheiluliiton kommunistinen oppositio eli Sosialistisen Työväen ja Pienviljelijäin Vaalijärjestön, Suomen Kommunistisen Puolueen ja Suomen työväen vasemmistoryhmän kannattajat. TYK muodostettiin, kun sosialidemokraattien hallitsema TUL alkoi erottaa kommunistijohtoisia seuroja keskusjärjestöstä vuosia kestäneen riitelyn jälkeen. Viranomaiset lakkauttivat TYK:n kesällä 1930. TYK:n puheenjohtajina toimivat Urho Lähteinen (1929), Tatu Uosikkinen (1929–1930) ja Otto Lasanen (1930).

Kansainväliset tekijät olivat keskeinen osa TUL:n riitelyä. TUL kuului kansainväliseen Sosialistiseen urheiluinternationaaliin (SUI). TYK puolestaan noudatti kommunistijohtoisen Punaisen urheiluinternationaalin (PUI) poliittisia linjauksia, ja sen seurojen urheilijat osallistuivat PUI:n kansainvälisiin kilpailuihin. SUI:n ja PUI:n välit viilenivät 1920-luvun lopussa ja suhteiden kärjistyminen vaikutti työväen urheiluliikkeeseen kaikissa maissa. SUI läheni kansainvälistä sosialidemokraattista liikettä ja Kominternin ”kolmannen kauden” (1928–1935) jyrkkä taktiikka määritteli PUI:n kannat. PUI:n mukaan SUI oli sosiaalifasistinen järjestö. Molemmat internationaalit olivat erittäin kiinnostuneita TUL:stä, koska se oli varsin suuri järjestö moniin muihin työläisurheiluliittoihin verrattuna.Hentilä 1982, s. 241–254.

TYK:n lehti oli TUL:n entinen äänenkannattaja Työväen Urheilulehti. TUL:n vuoden 1927 liittokokous päätti ottaa lehden liiton haltuun kommunistien hallitsemalta osakeyhtiöltä. Vasemmisto kuitenkin vastusti päätöstä ja yhtiö jatkoi lehden julkaisemista. Sosialidemokraatit perustivat joulukuussa 1927 TUL:lle uuden äänenkannattajan, TUL-lehden. Lehdet ilmestyivät rinnakkain kesään 1930, jolloin kommunistien lehdet lakkautettiin.Hentilä 1982, s. 207–209.

TYK:n johtavia seuroja olivat helsinkiläiset Into, Jyry, Toive ja Nuorten purjehdusseura sekä Kotkan Riento, Kuopion Riento, Tampereen Veikot ja Oulun Tarmo.Hentilä 1982, s. 256.

Historia
Taistelu TUL:stä
Kommunistit ja sosialidemokraatit riitelivät 1920-luvulla kaikissa työväenjärjestöissä eikä urheiluliike ollut poikkeus. Kamppailu kärjistyi vuosikymmenen loppupuolella Kominternin ja PUI:n jyrkennettyä politiikkaansa ja suomalaiset kommunistit seurasivat ohjeita. Arvostelu sosialidemokraattisia urheilujohtajia ja Sosialistista urheiluinternationaalia kohtaan yltyi. Sekä SDP että STPV/SKP muodostivat omat organisaationsa TUL:n valtaamiseksi.Hentilä 1982, s. 201–204.

Osapuolten voimasuhteet mitattiin TUL:n kesäkuun 1927 edustajakokouksessa, johon sosialidemokraatit saivat enemmistön. Junttaustaktiikoita käytettiin runsaasti ja monien kommunistiseurojen valtakirjoja hylättiin. Sosialidemokraatti Väinö Mikkola valittiin TUL:n puheenjohtajaksi sosialisti Eino Pekkalan tilalle. Liittotoimikuntaan valittiin vain yksi vasemmistoryhmän edustaja. Vähemmistöön jääneet eivät tunnustaneet kokouksen laillisuutta.Hentilä 1982, s. 204–207.

Elokuussa 1928 PUI järjesti Moskovan spartakiadit. TUL:n liittokokous 1927 päätti äänestyksen jälkeen osallistua tapahtumaan. SUI kuitenkin kielsi osallistumisen jäsenjärjestöiltään, ja TUL – epäonnistuttuaan erivapauksien saamisessa – pyörsi päätöksensä alkuvuonna 1928 sosialidemokraattien äänin. TUL uhkasi kaikkia kisoihin osallistuneita erottamisella. Kommunistit eivät totelleet TUL:n johtoa, ja spartakiadeihin lähetettiin joukkue, joka sai saaliikseen 7 kultamitalia. TUL alkoi erottaa spartakisteja jo ennen tapahtumaa, ja kaikki osallistuneet erotettiin 3. syyskuuta. TUL:n ja Neuvostoliiton suhteet katkesivat tapahtuneen johdosta seitsemäksi vuodeksi.Hentilä 1982, s. 209–221.

Vuoden 1929 liittokokouksessa osapuolten välit olivat erittäin tulehtuneet. Kokousta edelsivät jälleen voimakkaat junttaustoimet ja edustajista taisteltiin ankarasti. Vaaleissa äänesti 70 prosenttia jäsenistä. Sosialidemokraatit saivat 8 567 ääntä (42 paikkaa) ja vasemmisto 8 252 ääntä (28 paikkaa). Demarit hallitsivat kokousta ja veivät läpi omat kantansa vähemmistön vastustuksesta välittämättä. TUL:n johtoon valittiin pelkästään sosialidemokraatteja.Hentilä 1982, s. 225–236.

Erottamiset

Liittokokouksen jälkeen TUL alkoi antaa lisää varoituksia ja kilpailukieltoja kommunistiurheilijoille ja -seuroille. Helsingin Jyry erotettiin TUL:stä elokuussa 1929. Vasemmiston hallitsemat seurat jatkoivat toimintaansa entiseen tapaan. Opposition seurojen kesken järjestettiin kilpailuja, joihin osallistuneet TUL puolestaan erotti jäsenyydestään. Heinäkuuhun 1930 mennessä liitosta oli erotettu 92 seuraa. Lisäksi 80 seuraa poistettiin rekisteristä ”toimintansa lopettaneina”. Näihin seuroihin kuului yhteensä 14 000 henkilöä eli noin puolet TUL:n jäsenkunnasta. Monien piirien alueella TUL:stä sai lähteä enemmistö seuroista, ja erotettujen joukossa olivat lähes kaikki suurten kaupunkien vanhat työväen urheiluseurat.Hentilä 1982, s. 236–238.

Sosialidemokraatit ryhtyivät pian perustamaan uusia seuroja erotettujen tilalle, ja ne hyväksyttiin TUL:ään. Erotettuja otettiin takaisin vain poikkeustapauksissa. Alkuvuonna 1930 TUL:stä erotettiin ensin Turun ja Uudenmaan sekä myöhemmin Oulun ja Perä-Pohjolan piirijärjestöt. Muihin kommunistijohtoisiin piireihin vaihdettiin sosialidemokraattinen johto.Hentilä 1982, s. 238–240.

TYK:n perustaminen

TUL:n oppositio järjestäytyi kesäkuun 1929 liittokokouksessa. Perustettiin väliaikainen yhtenäisyystoimikunta, josta loppuvuonna päätettiin muodostaa valtakunnallinen yhteiselin. Työläisurheilun Yhtenäisyyskomitea perustettiin virallisesti 1.–2. joulukuuta järjestetyssä yhtenäisyysväen edustajakokouksessa, johon kerääntyi edustajia yli sadasta urheiluseurasta, joista suurin osa kuului edelleen TUL:ään. Komitean puheenjohtajaksi valittiin Tatu Uosikkinen ja sihteeriksi Toivo Sillanpää. Osanottajat edustivat lähes puolta TUL:n jäsenkunnasta. TYK alkoi muodostaa lajitoimikuntia ja paikallisia yhtenäisyyskomiteoita ympäri maata.Hentilä 1982, s. 254–257.

TYK:n tavoitteena oli ennen kaikkea TUL:n toimintayhtenäisyyden palauttaminen. Kommunistit vastustivat (PUI:n linjan mukaisesti) uuden varsinaisen liiton perustamista. Kommunistien kanssa liittoutuneet sosialistit (Suomen työväen vasemmistoryhmä) olivat kuitenkin uuden liiton perustamisen kannalla. Tätä linjaa ajoi muun muassa TUL:n entinen puheenjohtaja Pekkala. Aiheesta käytiin kiivasta väittelyä alkuvuonna 1930, ja ryhmien välit viilenivät.Hentilä 1982, s. 260–262.

TYK:llä ja sen seuroilla oli laajaa paikallista, kansallista ja kansainvälistä kilpailutoimintaa. Ero TUL:stä ei juuri näkynyt seurojen toiminnan laajuudessa. TYK toimi käytännössä kuin itsenäinen liitto. Se piti omat mestaruuskilpailunsa ja tapahtumansa. TYK:n seurat olivat komiteaan samassa suhteessa kuin aiemmin TUL:ään. TYK:n suurin kansainvälinen urheilumenestys oli PUI:n vuoden 1930 painin maailmanmestaruuskilpailut Oslossa. Suomalaiset voittivat kaikki sarjat.Hentilä 1982, s. 257–258.

Lakkauttaminen

Viranomaiset lakkauttivat TYK:n muiden kommunistien hallitsemien järjestöjen tavoin kesällä 1930. Toiminta loppui vähitellen heinäkuussa. Työväen Urheilulehden viimeinen numero ilmestyi 1. heinäkuuta. Elokuuksi suunniteltu valtakunnallinen edustajakokous jäi pitämättä. TYK:n johtomiehiä vangittiin huhtikuusta 1930 alkaen ja viimeiset haastettiin oikeuteen joulukuussa 1932. Etsivän Keskuspoliisin mukaan TYK otti ohjeensa SKP:ltä ja PUI:ltä, ja se toimi laillisen hallitusvallan tuhoamiseksi.Hentilä 1982, s. 262–263.

Myös komiteaan liitetyt seurat lakkautettiin yksi toisensa jälkeen. Ainakin 157 urheiluseuran toiminta loppui kommunistilakien nojalla 1930-luvun alussa. Suurin osa näistä seuroista oli TYK:n yhteydessä, mutta myös TUL:n järjestöjä lakkautettiin.Hentilä 1982, s. 325–327.

TYK:n ja seurojen lakkauttamiset ajoivat kommunistisen urheiluliikkeen maan alle. SKP:n 7. puoluekonferenssi kielsi syksyllä 1930 kommunisteilta osallistumisen TUL:n toimintaan. Kommunistit järjestivät salaista liikuntatoimintaa ja urheilukilpailuja muun muassa heinäladoissa ja yksityisasunnoissa. Toisaalta monet rivikommunistit pyrkivät ja pääsivät takaisin TUL:ään. Nimenomaan työläisurheiluliikkeessä kommunistien julkinen toiminta jatkui laajimmillaan. SKP:n asenne muuttui kansanrintamapolitiikan myötä vuosina 1933–1934.Hentilä 1982, s. 332–337.

Luettelo lakkautetuista urheiluseuroista
Luettelo sisältää vuosina 1930–1934 tuomioistuimissa lakkautetut tai toimintakieltoon asetetut seurat. Kaikki eivät kuuluneet yhtenäisyyskomiteaan.

Ahmoon työväen voimistelu- ja urheiluseura Vesa
Ahmoon työväen voimistelu- ja urheiluseura Visa
Arbetarnas Idrottsklubb (Vaasa)
Enson työväenyhdistyksen voimistelu- ja urheiluseura Pyrintö
Eräjärven työväen voimistelu- ja urheiluseura Yritys
Hangon työväenyhdistyksen voimistelu- ja urheiluseura Tempaus
Hangon voimistelu- ja urheiluseura Kisa
Helsingin työväen nyrkkeilyklubi
Helsingin työväen pyöräilijät
Helsingin työväenyhdistyksen voimistelu- ja urheiluseura Jyry
Hirvensalon työväen voimistelu- ja urheiluseura Heitto
Högforssin voimistelu- ja urheiluseura Väkä
Jokelan työväen voimistelu- ja urheiluseura Köntys
Juurikorven työväen voimistelu- ja urheiluseura Korvenpojat
Jyväskylän Jokivarren työväen voimistelu- ja urheiluseura Ryhti
Järvenpään voimistelu- ja urheiluseura Jymy
Kaipaan työväen voimistelu- ja urheiluseura Kiisto
Kajaanin voimistelu- ja urheiluseura Kisa
Kalajoen voimistelu- ja urheiluseura Riento
Kannuksen työväen voimistelu- ja urheiluseura Viesti
Karjalahden voimistelu- ja urheiluseura Ihme
Karkkilan voimistelu- ja urheiluseura Kisa
Karttulan voimistelu- ja urheiluseura Korvenpojat
Kemijärven voimistelu- ja urheiluseura Tempaus
Kemin Taivalkosken voimistelu- ja urheiluseura Kuohu
Kemin työväen voimistelu- ja urheiluseura Into
Koskelankylän voimistelu- ja urheiluseura Riento
Kotkan työväen voimistelu- ja urheiluseura Riento
Koutaniemen työväen voimistelu- ja urheiluseura Tuisku
Kuopion Männistön voimistelu- ja urheiluseura Elo
Kuopion työläisten purjehdusseura
Kurikan työväen voimistelu- ja urheiluseura Isku
Kurkimäen työväenyhdistyksen voimistelu- ja urheiluseura Alku
Kuusiluodon työväen voimistelu- ja urheiluseura Myrsky
Kyrön työväen voimistelu- ja urheiluseura Kipinä
Käkisalmen voimistelu- ja urheiluseura Alku
Lahden työväenyhdistyksen voimistelu- ja urheiluseura Taimi
Lappeenrannan työväen uimarit
Lappeenrannan työväen voimistelu- ja urheiluseura Vesa
Lavian Toverit
Leppävirran kirkonkylän voimistelu- ja urheiluseura Yritys
Limingan voimistelu- ja urheiluseura Tuisku
Littoisten työväen voimistelu- ja urheiluseura Toimi
Loimaan työväen voimistelu- ja urheiluseura Ilmarinen
Luolajan voimistelu- ja urheiluseura Kaiku
Maarian Kärsämäen voimistelu- ja urheiluseura Kilpaveikot
Maarian voimistelu- ja urheiluseura Kisatoverit
Malmin voimistelu- ja urheiluseura Veikot
Martinniemen voimistelu- ja urheiluseura Sarastus
Melalahden työväen voimistelu- ja urheiluseura Voima
Mynämäen Korvensuun työväen voimistelu- ja urheiluseura Keihäs
Mäntsälän työväen voimistelu- ja urheiluseura Humu
Mäntsälän voimistelu- ja urheiluseura Voima
Nuorten purjehdusseura (Helsinki)
Oulaisten kirkonkylän voimistelu- ja urheiluseura Taru
Paimion voimistelu- ja urheiluseura Yritys
Palosaaren Urheiluseura
Paraisten työväen voimistelu- ja urheiluseura Ryhti
Parkkarilan työväen voimistelu- ja urheiluseura Visa
Perälän työväen voimistelu- ja urheiluseura Veikot
Pietarsaaren työväenjärjestöjen voimistelu- ja urheiluseura Voima
Pispalan työväenyhdistyksen voimistelu- ja urheiluseura Alku
Popinniemen työväenyhdistyksen voimistelu- ja urheiluseura Toverit
Porvoon Kerkkoon voimistelu- ja urheiluseura Esa
Puistolan voimistelu- ja urheiluseura Yritys
Raahen työväen voimistelu- ja urheiluseura Väkinäiset
Reposaaren voimistelu- ja urheiluseura Kisa
Rovaniemen työväen voimistelu- ja urheiluseura Myrsky
Rovaniemen työväen voimistelu- ja urheiluseura Reipas
Ruhtinaansalmen voimistelu- ja urheiluseura Yritys
Ruukin työväen voimistelu- ja urheiluseura Isku
Ryttylän voimistelu- ja urheiluseura Koe
Seinäjoen työväen voimistelu- ja urheiluseura Kiivas
Sodankylän voimistelu- ja urheiluseura Raju
Stockforsin työväen voimistelu- ja urheiluseura Valo
Suomenniemen voimistelu- ja urheiluseura Alku
Suonenjoen voimistelu- ja urheiluseura Kunto
Suvilahden työväen voimistelu- ja urheiluseura Kaiku
Syvänniemen voimistelu- ja urheiluseura Tarmo
Särkijärven voimistelu- ja urheiluseura Ilo
Tampereen työväenyhdistyksen voimistelu- ja urheiluseura Veikot
Tervolan voimistelu- ja urheiluseura Koitto
Tornion työväen voimistelu- ja urheiluseura Isku
Turun työväen moottoripyöräilijät
Turun työväenyhdistyksen voimistelu- ja urheiluseura Veikot
Tyrnävän voimistelu- ja urheiluseura Valpas
Työväen voimistelu- ja urheiluseura Elo (Kuopio)
Työväen voimistelu- ja urheiluseura Fredriksbergin Toverit
Työväen voimistelu- ja urheiluseura Paukku (Tervola)
Työväenyhdistyksen voimistelu- ja urheiluseura Kuopion Riento
Uuden Koiviston työväen voimistelu- ja urheiluseura Veikot
Uudenkylän työväen voimistelu- ja urheiluseura Yritys
Vaajakosken työväen voimistelu- ja urheiluseura Jyske
Vaasan työläispalloilijat
Vaasan työväen uimarit
Vallilan työväen voimistelu- ja urheiluseura Into
Vanhankaupungin voimistelu- ja urheiluseura Riento
Vanhankoiviston voimistelu- ja urheiluseura Väkinäiset
Vehmasmäen työväen ja pienviljelijäin voimistelu- ja urheiluseura Virkistys
Vihdin voimistelu- ja urheiluseura Pyrintö
Vimpelin Sääksjärven työväen voimistelu- ja urheiluseura Yritys
Vimpelin voimistelu- ja urheiluseura Valo
Voimistelu- ja urheiluseura Aura (Teuva)
Voimistelu- ja urheiluseura Himingan Isku
Voimistelu- ja urheiluseura Into Laihia
Voimistelu- ja urheiluseura Isku (Kaarina)
Voimistelu- ja urheiluseura Jyry (Kaarina)
Voimistelu- ja urheiluseura Kajaanin Into
Voimistelu- ja urheiluseura Kallio (Kiuruvesi)
Voimistelu- ja urheiluseura Kaskisten Vastus
Voimistelu- ja urheiluseura Kauhavan Vesa
Voimistelu- ja urheiluseura Kiisto (Vaasa)
Voimistelu- ja urheiluseura Kiri Pukinmäki
Voimistelu- ja urheiluseura Kristiinan Vesa
Voimistelu- ja urheiluseura Kuusjoen Urheilijat
Voimistelu- ja urheiluseura Käpylän Urheilijat
Voimistelu- ja urheiluseura Lapuan Ponnistus
Voimistelu- ja urheiluseura Lavian Pyrkivä
Voimistelu- ja urheiluseura Liedakkalan Kiista
Voimistelu- ja urheiluseura Lohi (Jyväskylän mlk)
Voimistelu- ja urheiluseura Oulunsalon Taisto
Voimistelu- ja urheiluseura Oulunsuun Heitto
Voimistelu- ja urheiluseura Pakinkylän Veljet
Voimistelu- ja urheiluseura Pietarsaaren Sudet
Voimistelu- ja urheiluseura Pihlavan Ponteva
Voimistelu- ja urheiluseura Porin Voima
Voimistelu- ja urheiluseura Pöllisouvarit
Voimistelu- ja urheiluseura Pölläkkälän Veikot
Voimistelu- ja urheiluseura Raju (Peräseinäjoki)
Voimistelu- ja urheiluseura Riento (Viipurin mlk)
Voimistelu- ja urheiluseura Ruosniemen Visa
Voimistelu- ja urheiluseura Ryhti (Heinola)
Voimistelu- ja urheiluseura Sippolan Veljet
Voimistelu- ja urheiluseura Suonenjoen Vesa
Voimistelu- ja urheiluseura Tampereen Ponteva
Voimistelu- ja urheiluseura Tarmo (Oulu)
Voimistelu- ja urheiluseura Tempo (Isokyrö)
Voimistelu- ja urheiluseura Toejoen Toverit
Voimistelu- ja urheiluseura Toive (Helsinki)
Voimistelu- ja urheiluseura Työ (Aura)
Voimistelu- ja urheiluseura Valkeakosken Jyry
Voimistelu- ja urheiluseura Valo (Oravainen)
Voimistelu- ja urheiluseura Valo (Pyhtää)
Voimistelu- ja urheiluseura Vastus (Lahti)
Voimistelu- ja urheiluseura Veikot (Kerava)
Voimistelu- ja urheiluseura Viipurin Jyry
Voimistelu- ja urheiluseura Visaukot (Sotkamo)
Voltin työväen voimistelu- ja urheiluseura Jyske
Ykspihlajan työväen voimistelu- ja urheiluseura Reima

Lähteet


Viitteet

Luokka:Suomen kommunistinen puolue
Luokka:Suomen sosialistinen työväenpuolue
Luokka:Suomen Työväen Urheiluliitto