Jēkabpils

Jēkabpils (, ) on kaupunki Kaakkois-Latviassa Selonian historiallisella alueella. Kaupungin nykyiset rajat muodostuivat 1962, kun silloiseen kaupunkiin liitettiin Krustpilsin kaupunki. Väinäjoki virtaa kaupungin läpi. Unescon maailmanperintökohteisiin kuuluva Struven ketju kulkee alueen läpi.

Historia
Ensimmäinen maininta Krustpilsistä on vuodelta 1237, jolloin Riian piispa Nicholas de Magdeburg rakennutti paikalle linnan. Jēkabpils muodostui 1600-luvulla paikalle muuttaneiden vanhauskoisten asutuksen kohdalle. Väinäjokea pitkin kulkevat laivat joutuivat pysähtymään kaupungin kohdalla, koska jokeen tuli vesiputouksia. Paikka tunnettiin nimellä Sala, kunnes sen nimi muutettiin Jēkabpilsiksi sen saadessa kaupunginoikeudet vuonna 1670. Nimi viittasi Kuurinmaan silloiseen herttuaan Jacob Kettleriin. Vuonna 1764 joen yli Jēkabpilsin ja Krustpilsin välillä alkoi liikennöidä lautta. Kaupunki tuhottiin useaan otteeseen 1600-luvulla Ruotsin ja Puolan välisissä sodissa. 1861 kaupunkiin rakennettiin Riiasta tuleva rautatie. 1800-luvulla ja 1900-luvun alussa kaupunki tunnettiin erityisesti soittimien valmistuksestaan. 1936 rakennettiin Jēkabpilsin ja Krustpilsin yhdistävä silta joen yli. Kaksi kaupunkia yhdistettiin vuonna 1962 ja samalla joen yli rakennettiin toinen, suurempi silta.

Kaupungin tunnukset
Jēkabpilsin kaupungilla on käytössään lippu ja vaakuna. Vaakunassa on kuvattu männyn alla oleva ilves. Tarinan mukaan herttua Jacob Kettler oli mennyt metsästämään, mutta eksyi matkalla. Viimein hän tuli Väinäjoen rantaan, näki ilveksen puun alla ja samalla kaupungin. Vaakuna otettiin käyttöön 1924. Kaupungin lippu on jaettu poikittain kahteen alueeseen, joista ylempi on musta ja alempi punainen. Lipun keskellä on kuvattu kaupungin vaakuna. Lippu otettiin käyttöön vuonna 1999.

Väestö
Vuonna 2009 kaupungissa asui 25 900 henkilöä. Suurin etninen ryhmä kaupungissa ovat latvialaiset, joita oli vuonna 2009 15 268 henkilöä. Suurimmat vähemmistöt olivat venäläiset (7 461), valkovenäläiset (879), puolalaiset (785), ukrainalaiset (478), liettualaiset (236), romanit (237), juutalaiset (61) ja saksalaiset (58).

Lähteet

 Aiheesta muualla 

Luokka:Latvian kaupungit