Smolenskin lento-onnettomuus 2010

Smolenskin lento-onnettomuus tapahtui 10. huhtikuuta 2010 lähellä Smolenskin sotilaslentokenttää, joka on Venäjällä Smolenskin alueella neljän kilometrin päässä Smolenskin kaupungista.

Puolan presidenttiä Lech Kaczyńskia ja useita muita korkea-arvoisia puolalaisviranomaisia kuljettanut Tupolev Tu-154M -mallinen kone syöksyi maahan noin kolmen kilometrin päässä kentältä. Kaikki koneessa olleet matkustajat ja miehistön jäsenet kuolivat onnettomuudessa. Koneessa oli venäläisviranomaisten mukaan yhteensä 96 ihmistä, joista matkustajia oli 89 ja miehistön jäseniä 7. Sää oli sumuinen, ja syyksi epäillään ohjausvirhettä. Uutistoimisto Interfaxin kertoman mukaan onnettomuutta seuranneella viikolla myös ensimmäiset tiedot mustien laatikoiden tallenteista sisältävä todistusaineisto osoittaa, että lentäjän virhe johti onnettomuuteen.Tutkinta: Lentäjän virhe aiheutti Puolan presidentin lentoturman 15.4.2010. Iltalehti. Turmassa tuhoutunut Tupolev oli valmistettu vuonna 1990 Neuvostoliitossa. Siinä oli ollut aiemmin paljon vikoja ja se oli ollut korjattavana viimeksi vuonna 2009. Konetta oli kuitenkin uudistettu merkittävästi vuoden 2009 lopussa.

Noin kuukausi onnettomuudesta viranomaisten antamien tietojen mukaan turman syynä ei ollut tekninen vika.Puolan presidentin turmakoneessa ei vikaa eikä ammuskelua Iltalehti, 7.5.2010. Mustien laatikoiden tutkimuksissa kävi puolestaan ilmi, että ohjaamossa oli henkilökuntaan kuulumattomia ihmisiä 16–20 minuuttia ennen onnettomuutta. Puolan uutistoimiston mukaan tunnistettu ääni kuuluu Puolan ilmavoimien komentajalle.Mystinen lentoturma: Joku tuli ohjaamoon 16 minuuttia ennen putoamista Uusi Suomi, 19.5.2010.

Tutkinnan edistyminen vuonna 2011

Tammikuussa 2011 julkaistiin venäläinen tutkimusraportti maahansyöksystä, joka ottaa kantaa mm. ilmavoimien komentajan läsnäoloon ohjaamossa.Venäjä: Puolan presidentin turmakoneen miehistöä painostettiin Yle, 12.1.2011. Tekniseltä kannalta onnettomuuden yksittäinen ja ainoa syy oli koneen päällikön päätös jatkaa laskua ratkaisukorkeuden alle, jossa koneen miehistöllä ei ollut sen enempää maata kuin kenttää tai sen valoja näkyvissä. Tämän lennon tapauksessa ratkaisukorkeus oli 100 metriä, ja päätös jatkaa laskeutumista tämän korkeuden alle ilman visuaalista referenssiä oli yksiselitteisesti vastoin lentäjiä velvoittavia määräyksiä. Tapausta kuvataan tyyppiesimerkkinä englanninkielisestä termistä Controlled flight into terrain, jossa ehjä lentokone on miehistön täydessä hallinnassa, mutta miehistön virheellisestä toiminnasta johtuen törmää maastoon.Tutkintakomission loppuraportti Internet Archivessa Yhdessä päämatkustajan odotettavissa olleen kielteisen reaktion kanssa korkeiden virkamiesten läsnäolo ohjaamossa turmahetkellä asetti psykologisen paineen miehistölle, ja näin vaikutti miehistön päätökseen laskeutua olosuhteista huolimatta, venäläistä tutkintakomiteaa johtava Tatjana Anodina kertoo raportissa.

Lopullisen tutkimusraportin taustafaktojen mukaan koko koneen lentävä miehistö oli verrattain kokematon ja rutinoitumaton sekä absoluuttisesti että kyseisellä konetyypillä. Koneen päällikön mittarilentokelpuutukset minimiolosuhteisiin (60 m pysty- ja 800 m vaakanäkyvyys) olivat vanhentuneet (helmikuussa 2010) ja edellinen tarkastuslento vuonna 2008 tehtiin tosiasiallisesti (vastoin asiakirjojen merkintöjä) merkittävästi vaatimuksia paremmissa olosuhteissa.

Smolenskin turmakoneen päällikkö toimi kaksi vuotta aiemmin myös presidentin koneen päällikkönä, kun Georgiaan sotatoimialueelle suuntautunut lento joutui turvasyistä (koneen päällikön päätös) laskeutumaan muualle. Tapausta seurasi julkinen nuhtelu, jossa presidentti uhkasi erottaa lentäjän ilmavoimien palveluksesta.

Koneessa oli 85-henkinen Puolan delegaatio, joka oli matkalla toisen maailmansodan aikana tapahtuneen Katynin joukkomurhan 70-vuotismuistojuhlaan. Onnettomuudessa kuolivat Puolan presidentin lisäksi muun muassa hänen vaimonsa sekä Puolan keskuspankin johtaja Sławomir Skrzypek, Puolan apulaispuolustusministeri ja armeijan esikuntapäällikkö. Gazeta Wyborcza -lehden mukaan Puolan puolustusvoimissa piti olla voimassa sääntö, jonka mukaan koko johto ei saa matkustaa samalla lentokoneella. Kyseinen sääntö oli otettu käyttöön vuonna 2008 sen jälkeen, kun Puolan ilmavoimille kuulunut CASA C-295 -kone joutui lentoturmaan ja kaikki koneessa olleet 20 matkustajaa saivat surmansa.To pierwsza taka katastrofa na swiecie  dziennik.pl, 2008. 

Merkittäviä turmakoneen matkustajia
pienoiskuva|Surevat tuovat kukkia presidentin palatsin eteen Varsovassa.
Turmakoneen matkustajaluettelon mukaan onnettomuuslennolla olivat mukana muun muassa seuraavat henkilöt: 
Lech Kaczyński, Puolan presidentti
Maria Kaczyńska, Puolan presidentin puoliso
Ryszard Kaczorowski, Puolan pakolaishallituksen viimeinen presidentti
Jerzy Szmajdziński, sejmin eli Puolan parlamentin varapuhemies
Władysław Stasiak, Puolan presidentinkanslian johtaja
Aleksander Szczygło, Puolan turvallisuuspalvelun johtaja
Paweł Wypych, Puolan presidentinkanslian valtiosihteeri
Mariusz Handzlik, Puolan presidentinkanslian alivaltiosihteeri
Andrzej Kremer, Puolan varaulkoministeri
Franciszek Gągor, Puolan armeijan yleisesikunnan päällikkö, kenraali
Grzegorz Dolniak, sejmin jäsen
Przemysław Gosiewski, sejmin jäsen
Izabela Jaruga-Nowacka, sejmin jäsen
Zbigniew Wassermann, sejmin jäsen
Leszek Deptuła, sejmin jäsen
Grażyna Gęsicka, sejmin jäsen
Sebastian Karpiniuk, sejmin jäsen
Aleksandra Natalli-Świat, sejmin jäsen
Arkadiusz Rybicki, sejmin jäsen
Jolanta Szymanek-Deresz, sejmin jäsen
Wiesław Woda, sejmin jäsen
Edward Wojtas, sejmin jäsen
Janina Fetlińska, senaatin jäsen
Stanisław Zając, senaatin jäsen
Janusz Kochanowski, Puolan oikeusasiamies
Sławomir Skrzypek, Puolan keskuspankin johtaja
Janusz Kurtyka, historioitsija
Tadeusz Płoski, piispa
Piotr Nurowski, Puolan olympiakomitean johtaja
Ryszard Rumianek, yliopistorehtori
Krystyna Bochenek, senaatin varapuhemies
Andrzej Karweta, Puolan merivoimien komentaja
Andrzej Błasik, Puolan ilmavoimien komentaja
Włodzimierz Potasiński, erikoisjoukkojen komentaja
Bronislaw Kwiatkowski, puolustusvoimien operatiivisen osaston johtaja
Krzysztof Putra, sejmin jäsen
Tomasz Merta, Puolan kulttuuriministeriön valtiosihteeri
Miron Chodakowski, Puolan ortodoksisen kirkon arkkipiispa
Anna Walentynowicz, Solidaarisuuden aktiivi ja symboli.

Katso myös
 Luettelo huomattavista lento-onnettomuuksista

 Lähteet 

Aiheesta muualla

 Russia Todayn kääntämä, Venäjän viranomaisten julkaisema rekonstruktiovideo (englanninkielinen) Youtube

Luokka:Smolenskin lento-onnettomuus 2010
Luokka:Puolan historia