Lestadiolaisten ylioppilaskoti

Lestadiolaisten ylioppilaskoti eli Lestis on Helsingissä, Kruununhaan kaupunginosassa sijaitseva ylioppilaskoti, joka tarjoaa yhteisöllistä asumista reilulle 20 opiskelijalle. Sen omistaa Ylioppilaskoti Lestis ry. Yhdistyksen nimenä oli syksyyn 2021 saakka Lestadiolaisten ylioppilaskodin kannatusyhdistys, joka on perustettu 1949.

Nimestään huolimatta ylioppilaskodilla ei enää ole virallisia yhteyksiä lestadiolaisuuteen kuuluviin herätysliikejärjestöihin, vaan yhdistys on täysin itsenäisesti toimiva ja lestadiolaisuuden suuntauksista riippumaton. Myös sen asukkaat tulevat nykyisin hyvin monenlaisista taustoista.

 Historia 
Ylioppilaskoti perustettiin vuonna 1949 vastaamaan suureen opiskelija-asuntojen kysyntään Helsingissä. Tuolloin oli pääkaupunkiin muuttanut runsaasti etenkin Pohjois-Suomesta vanhoillislestadiolaisen taustan omaavia opiskelijoita, joille haluttiin tarjota asumismahdollisuus saman herätysliikkeen opiskelijoiden kanssa. Helsingissä toimi entuudestaan evankelisten ylioppilaskoti Domus Evangelica (per. 1904), herännäiden ylioppilaskoti (1928) sekä teologien ylioppilaskoti Konvikti (1917).

Ylioppilaskotia varten vuonna 1948 perustettu kannatusyhdistys sai hankittua keväällä 1949 suurehkon asunnon Helsingin Kruununhaasta. Asunto kunnostettiin asuntolatyyppiseksi opiskelijakodiksi, ja ensimmäiset asukkaat pääsivät muuttamaan ylioppilaskotiin syksyllä 1949. Kannatusyhdistys sai vielä kaksi vuotta myöhemmin hankittua samasta taloyhtiöstä toisenkin suurehkon asunnon, siten että asukaspaikkojen yhteismäärä nousi 30:een. Teologien osuus asukkaista ei kuitenkaan muodostunut niin keskeiseksi kuin alun perin oli suunniteltu, vaan ylioppilaskodissa asui monien alojen opiskelijoita. Ylioppilaskodin ensimmäisenä isäntänä toimi Hannes Leinonen, joka toimi myöhemmin Oulun piispana.Vuollo (1999): s. 185–196

Vanhoillislestadiolaisuudessa 1960-luvun alussa tapahtunut hajaannus koski ratkaisevalla tavalla Lestadiolaisten ylioppilaskotia. Vanhoillislestadiolaisuudesta erkaantuneet papit ja maallikot muodostivat ns. pappislinjan, mistä seurasi taistelu ylioppilaskodin omistajatahosta. 

Ylioppilaskodin oli koko sen historian ajan omistanut yksityinen kannatusyhdistys, jonka perustajajäsenistä ja johtokunnasta lähes kaikki olivat hajaannuksen seurauksena siirtyneet pappislinjalaisiin. Kannatusyhdistykseen kuului runsaasti pappislinjalaisia, mutta mukana oli kuitenkin myös paljon vanhoillislestadiolaisuuteen jääneitä henkilöitä.

Ylioppilaskodin kannatusyhdistyksen vuosikokouksessa helmikuussa 1962 pidetyssä äänestyksessä ylioppilaskodin koko omaisuus siirtyi johtokunnan esityksestä Ylioppilaskoti Maitojyvä ry:n hallintaan. Ylioppilaskoti Maitojyvä ry:n olivat perustaneet pappislinjalaiset, ja siihen kuului ainoastaan pappislinjalaisia. Tällä ratkaisulla Lestadiolaisten ylioppilaskodin taustaryhmäksi muodostui pysyvästi pappislinja. 

Kun hajaannusta seuranneet taistelut rauhoittuivat, Ylioppilaskoti Maitojyvä ry. siirsi vuoden 1963 lopulla ylioppilaskodin hallinnon takaisin alkuperäiselle kannatusyhdistykselle, johon kuului enää lähinnä pappislinjalaisia.Vuollo (1999): s. 225–230

Lestadiolaisesta pappislinjasta, ts. elämänsanalaisuudesta ei tullut yhtenäistä kansanliikettä, vaan se jäi hajaannuksen sukupolven pappeja yhdistäväksi herätysliikkeeksi. Siten Lestiksen asukkaiksi muutti jo 1960-luvulta alkaen myös lestadiolaisuuteen kuulumattomia opiskelijoita entistä enemmän. Vuosikymmenten saatossa lestadiolaisuuden vaikutus niin asukaskunnassa kuin yhdistyksen johtokunnassa on ohentunut.

 Nykytila 
Nykyisin ylioppilaskoti tarjoaa yhteisöllisen asumisen reilulle 20 opiskelijalle Helsingin keskustassa. Sen lisäksi yhdistys omistaa kuusi yksiötä sekä kaksion ja kolmion Helsingin kantakaupungissa, joita niin ikään vuokrataan opiskelijoille. 

Ylioppilaskoti vaalii lestadiolaisen pappislinjan ja ylioppilaskodin perustajien perintöä järjestämällä seura-tilaisuuksia pari kertaa vuodessa. Niissä puhujina on yleensä Suomen evankelis-luterilaisen kirkon palveluksessa työskentelevät Ylioppilaskodin entiset asukkaat. 

Lestadiolaisuuden vaikutus asukaskuntaan on hyvin vähäinen ja asukkaat tulevat hyvin monista erilaisista taustoista.

Katso myös 
Lestadiolaisuus
Elämänsanalaisuus
Lestadiolaisuuteen liittyvät kiistat

 Lähteet 



 Viitteet 

Aiheesta muualla 
Lestadiolaisten ylioppilaskoti

Luokka:Suomen opiskelija-asunnot
Luokka:Elämänsanalaisuus
Luokka:Lestadiolaisuus
Luokka:Helsingin asuinrakennukset