Tukholman kunta

Tukholman kunta () on Tukholman läänissä sijaitseva Ruotsin kunta, jonka keskuspaikka () on Tukholma. Kunta käyttää itsestään myös epävirallista nimeä Tukholman kaupunki.

 Väestö 

Tukholma on asukasluvultaan Ruotsin selvästi suurin kaupunki. Kaupungin asukasluku vuonna 2020 oli 975 551, mikä oli 41,1 prosenttia Tukholman läänin ja 9,4 prosenttia koko Ruotsin asukasluvusta. Asukkaista miehiä vuonna 2018 oli 476 050 eli 49 % ja naisia 486 104 eli 50,5 %.

Tukholman asukkaista vuonna 2018 ulkomailla syntyneitä oli 242 287 eli joka neljäs (25,2 %). Ulkomailla syntyneitä ja henkilöitä joiden vanhemmista vähintään toinen oli syntynyt ulkomailla oli kaupungin asukkaista kaikkiaan 420 084 eli 43,7 %.

Vuonna 2006 Tukholmassa asuneista Ruotsin kansalaisista 94 181 on syntynyt ulkomailla, ja heistä selvästi suurin ryhmä (19 580) oli syntynyt Suomessa. Myös Irak (12 290), Iran (9 067) ja Puola (6 907) olivat tuolloin monen tukholmalaisen syntymämaita.

 Väestönkehitys 

Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
  Syntymämaa 31.12.2021 Nro  Maa  Määrä  Osuus  Osuus kokoRuotsissa 1      74,18 %  80,00 % 2      1,64 %  1,40 % 3      1,56 %  1,31 % 4      1,28 %  0,80 % 5      1,19 %  0,91 % 6      0,88 %  0,45 % 7      0,86 %  0,67 % 8      0,79 %  0,52 % 9      0,73 %  1,88 % 10      0,70 %  0,36 % 11      0,67 %  0,46 % 12      0,62 %  0,31 % 13      0,55 %  0,51 % 14      0,54 %  0,22 % 15      0,53 %  0,23 %

 Politiikka 
pienoiskuva|Vuonna 1923 valmistunut Tukholman kaupungintalo sijaitsee Kungsholmenilla. Tukholman kunnanvaltuusto kokoontuu kaupungintalolla joka toinen maanantai. Kaupungintalon 106-metristä tornia koristaa Ruotsin ikivanha symboli kolme kruunua.

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Tukholman kunnanvaltuustossa on 101 paikkaa, joten enemmistöä varten vaaditaan 51 paikkaa. Kunnallisvaaleissa Tukholman kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:
 1 Södermalm-Enskede (20 valtuutettua)
 2 Bromma-Kungsholmen (15 valtuutettua)
 3 Norrmalm-Östermalm-Gamla Stan (17 valtuutettua)
 4 Östra Söderort (17 valtuutettua)
 5 Västra Söderort (16 valtuutettua)
 6 Yttre Västerort (16 valtuutettua)

Kunnanvaltuusto valitsee 13-jäsenisen kunnanhallituksen (kommunstyrelse), jonka jäsenistö koostuu kunnanvaltuuston enemmistön ja opposition edustajista. Tukholmassa on lisäksi kahdeksan kunnanneuvosta (borgarråd). Nämä johtavat osastoja, joilla on omat vastuualueet. Kunnanvaltuusto valitsee kunnanneuvokset neljän vuoden välein. Lisäksi valitaan neljä oppositioon kuuluvaa niin sanottua opposition kunnanneuvosta (oppositionsborgarråd), joilla ei ole omaa osastoa. Kunnanneuvokset kokoontuvat niin sanotussa kunnanneuvostossa (borgarrådsberedningen). Sen tehtäviä johtaa rahatoimen kunnanneuvos, joka on myös kunnanhallituksen puheenjohtaja. Joskus rahatoimen kunnanneuvoksesta käytetään nimitystä pormestari. 

Vuoden 2002 vaalit voittivat sosiaalidemokraatit, jotka saivat enemmistön vasemmistopuolueen ja ympäristöpuolueen avulla. Vuoden 2006 kunnallisvaaleissa kokoomus, kansanpuolue ja kristillisdemokraatit löivät vuosina 2002–2006 kuntaa hallinneet sosiaalidemokraatit, vasemmistopuolueen ja ympäristöpuolueen. Kunnan raha-asiainkunnanneuvokseksi tuli Kristina Axén Olin. Keskustapuolue sai myös yhden paikan Tukholman kunnallisvaltuustossa kahdeksan vuoden tauon jälkeen.

Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Tukholman kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.

Piirit
pienoiskuva|Kartta Tukholman kunnan piireistä.

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
 Bromman piiri (Uplanti) 
 Brännkyrkan piiri 
 Enskeden piiri 
 Essingen piiri 
 Farstan piiri 
 Hägerstenin piiri 
 Hässelbyn piiri 
 Högalidin piiri 
 Kistan piiri 
 Kungsholmenin piiri 
 Skarpnäckin piiri 
 Skärholmenin piiri 
 Spångan piiri 
 Tukholman Adolf Fredrikin piiri (Stockholms Adolf Fredriks distrikt) 
 Tukholman Engelbrektin piiri (Stockholms Engelbrekts distrikt) 
 Tukholman Gustav Vasan piiri (Stockholms Gustav Vasa distrikt) 
 Tukholman Hedvig Eleonoran piiri (Stockholms Hedvig Eleonora distrikt) 
 Tukholman Katarinan piiri (Stockholms Katarina distrikt) 
 Tukholman Maria Magdalenan piiri (Stockholms Maria Magdalena distrikt) 
 Tukholman Oscarin piiri (Stockholms Oscars distrikt) 
 Tukholman Sankt Göranin piiri (Stockholms Sankt Görans distrikt) 
 Tukholman Sankt Johanneksen piiri (Stockholms Sankt Johannes distrikt) 
 Tukholman Sankt Matteuksen piiri (Stockholms Sankt Matteus distrikt) 
 Tukholman Sofian piiri (Stockholms Sofia distrikt) 
 Tukholman tuomiokirkkopiiri (Stockholms domkyrkodistrikt) 
 Vantörin piiri 
 Vällingbyn piiri 
 Västerledin piiri

Seurakunnat
pienoiskuva|upright|Oscarskyrkan, Oscarin seurakunnan kirkko.

Vuoden 2012 aluejaon mukaan Tukholmassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:

 Stockholms domkyrkoförsamling
 S:t Johannes
 Adolf Fredrik
 Gustav Vasa
 S:t Matteus
 Engelbrekt
 Hedvig Eleonora
 Oscar
 Maria Magdalena
 Högalid
 Katarina
 Sofia
 Kungsholm
 S:t Göran
 Brännkyrka
 Vantör
 Farsta
 Bromma
 Essinge
 Västerled
 Vällingby
 Enskede-Årsta
 Skarpnäck
 Hässelby
 Hägersten
 Skärholmen
 Spånga-Kista

Näiden lisäksi Tukholmassa on kaksi Ruotsin kirkon alaisuudessa toimivaa ei-alueellista seurakuntaa, Tukholman suomalainen seurakunta ja saksalainen Pyhän Gertrudin seurakunta.

 Heraldiikka 

Tukholman kunnan vaakunassa on Ruotsin suojeluspyhimyksen Eerik Pyhän kuva. Se on ollut kaupungin sinetissä jo 1300-luvulta. Varhaisin, vuodelta 1296 oleva vaakuna kuvasi kahta tornia. Jo vuonna 1326 kaupunki hankki uuden vaakunan, jossa on muurien ympäröimänä kolme tornia. Pyhän Eerikin kuvaa kantava vaakuna tunnetaan vuodelta 1376. Nykyisen ulkomuotonsa vaakuna sai vuonna 1934. Vaakunassa oleva Pyhän Eerikin kuva perustuu Roslags-Bron kirkossa olevaan kuvaan.S:t Eriks-sigillet genom tiderna 

 Lähteet 


 Viitteet 

Luokka:Tukholma
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit