Theodor Schwindt

Petter Theodor Schwindt (13. lokakuuta 1851 Käkisalmi – 27. lokakuuta 1917) oli suomalainen kansatieteilijä, arkeologi ja valtiopäivämies. Hänet tunnetaan Suomen kansatieteen isänä ja häntä nimitettiin aikoinaan myös Karjalan kruunaamattomaksi kuninkaaksi.

Henkilöhistoria
Schwindtin vanhemmat olivat Räisälän kirkkoherran poika, tilanomistaja, lääkäri Johan Fredrik Schwindt ja Räisälän kappalaisen tytär, Blondina Maria Lovisa Starck. Hän pääsi ylioppilaaksi 1869 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1885 sekä lisensiaatiksi ja tohtoriksi 1892. Schwindt oli ylioppilastalon taloudenhoitajana 1876–1885, viipurilaisen osakunnan kuraattorina 1888–1893 sekä ylioppilaskunnan puheenjohtajana 1889–1892. Hän toimi vuonna 1876 perustetun Suomen ylioppilasosakuntain kansatieteellisen museon ja myöhemmin Kansallismuseon intendenttinä. Schwindt edusti porvarissäädyssä Käkisalmea valtiopäivillä 1894,  1900, 1904–1905 ja 1905–1906. Hän osallistui myös 1901 perustetun Kagaalin toimintaan.  Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899 Viitattu 14.11.2020.

Schwindt kokosi ensimmäiset suomalaiset kansallispukumallit ja julkaisi niistä kirjan Suomalaisia kansanpukuja. Hän kuoli Helsingin-kodissaan 27. lokakuuta 1917. Hänelle on pystytetty muistokivi Räisälään.

 Teoksia 
 Kansantaruja Laatokan luoteis-rannikolta : kesällä 1879 koottuja.   Tekijä, Helsinki 1883
 Luettelo Suomen ylioppilas-osakuntien kansatieteellisistä kokoelmista 1. vihko : Tuvat ja kuvaryhmät ; A. Vaatteet ja pukuun liittyvät koristukset, Wiipurin lääni.   Suomen ylioppilasosakuntain kansatieteellinen museo, Helsinki 1883
 Luettelo Suomen ylioppilas-osakuntien kansatieteellisistä kokoelmista 2. vihko : Tuvat ja kuvaryhmät ; Vaatteet ja pukuun liittyvät koristukset (jatko ja loppu) ; B. Huonekalut, astiat y. m..   Suomen ylioppilasosakuntain kansatieteellinen museo, Helsinki 1885
 Luettelo Suomen ylioppilas-osakuntien kansatieteellisistä kokoelmista 3. vihko : C. Käsityökalut ; D. Maanviljelys- ja karjanhoitokalut ynnä kulkuneuvot ; E. Metsästys- ja kalastuskalujaynnä sota-aseita ; F. Muita esineitä ; L. Lappalaisia esineitä ; I. Inkeriläisiä naispukuja ynnä esineitä Wirosta ja Gammal Svenskbystä ; TK. Esineitä Tverin Karjalasta ; Mordvalaisia naispukuja ynnä niihin kuuluvia koristuksia ; Esineitä Ruotsista ja Norjasta.   Suomen ylioppilasosakuntain kansatieteellinen museo, Helsinki 1889
 Luettelo Suomen ylioppilas-osakuntien kansatieteellisistä kokoelmista lisävihko 1 : A. Vaatteet ja pukuun liittyvät koristukset ; B. Huonekalut, astiat y. m. ; C. Käsityökalut ; D. Maanviljelys- ja karjanhoitokalut ynnä kulkuneuvot ; E. Metsästys- ja kalastus-kaluja ynnä sota-aseita ; F. Muita esineitä ; V. K. Venäjän Karjala ; Kuvia.   Suomen ylioppilasosakuntain kansatieteellinen museo, Helsinki 1893
 Aus dem Eisenalter (und späteren Zeiten) Karelens nach im Bezirke Kexholm gemachten Funden.   Helsingfors 1893
 Tietoja Karjalan rautakaudesta ja sitä seuraavilta ajoilta Käkisalmen kihlakunnan alalta saatujen löytöjen mukaan.     Suomen muinaismuisto-yhdistys, Helsinki 1893
 Suomalaisia koristeita : Finnische Ornamente 1 : Ompelukoristeita ja kuoseja / Stickornamente und Muster.   Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, Helsinki 1894–1895
 Matkamuistoja Tverin Karjalasta.   Suomen muinaismuisto-yhdistys, Helsinki 1897
 Käkisalmen linnojen rakennushistorian aineksia.   1898
 Suomalaisia kansallispukuja.    Yrjö Weilin, Helsingfors 1902
 Finska folkdräkter.   Yrjö Weilin, Helsingfors 1902
 Suomalaisia koristeita : Finnische Ornamente 2 : Nauhakoristeita / Bandornamente.   Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, Helsinki 1903
 Finnische Volkstrachten.   Weilin, Helsingfors 1905
 Egypti : 51-kuvainen maa- ja kansatieteellinwn sarja. Omien matkojensa perusteella järjestänyt ja selitykset kirjoittanut Th. Schwindt. Kansanvalistusseura, Helsinki 1906–1910
 Suomalainen kansantieteellinen kuvasto 1 : Metsänkäynti ja kalastus : selityksiä.   Suomen valtio, Helsinki 1905
 Finsk etnografisk atlas 1 : Jagt och fiske.   Helsingfors 1906
 Några aktstycken belysande Etnografiska museets förhistoria.   Finskugriska sällskapet, Helsingfors 1906
 Suomen kansan pukuja 1800-luvulla, osa 1 : Karjala.   Kirja, Helsinki 1913
 Om systematisk hembygdsforskning i våra landskommuner.   Helsingfors 1916
 Suomen ylioppilasosakuntain kansatieteellinen museo vv. 1876-1893, kirjoittajat Th. Schvindt ja U. T. Sirelius.   Eduard Polòn, Helsinki 1922
 Ompelu- ja nauhakoristeita.  2. painos 1895 ja 1903 ilmestyneestä Suomalaisia koristeita 1–2 teoksesta, Suomalaisen kirjallisuuden seura, Helsinki 1982, 3. painos 1992

 Lähteet 
 Wikiaineisto : Kuka kukin oli 1961. Wikisource-
 Räisälän sivusto : Arkeologia ja Theodor Schwindt 
 Sihvo, Pirkko. Palava mieli. Kansantieteellinen arkeologi Theodor Schvindt''. Gummerus, 2001

Viitteet

 Aiheesta muualla 
 Vapaasti ladattavia Theodor Schwindtin e-kirjoja Projekti Lönnrotilta sekä Project Gutenbergiltä
 Theodor Schvindtin elämäkerta Kansallisbiografiassa
 Schvindtin teos Kansantaruja Laatokan luoteisrannikolta Kansalliskirjaston Doria-tietokannassa

Luokka:Suomalaiset etnologit
Luokka:Suomalaiset tietokirjailijat
Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan porvarissäädyn valtiopäivämiehet
Luokka:Vuonna 1851 syntyneet
Luokka:Vuonna 1917 kuolleet