Edvard Engelbert Neovius

Edvard Engelbert Neovius (7. helmikuuta 1823 Helsinki – 25. lokakuuta 1888 Helsinki) oli Haminan kadettikoulun matematiikan ja topografian opettaja, joka vaikutti merkittävästi metrijärjestelmän käyttöönottoon Suomessa.Marjomaa, Risto: Neovius, Edvard Engelbert. Teoksessa 

 Ura Haminan kadettikoulussa 
Neovius valmistui Haminan kadettikoulusta vänrikkinä vuonna 1843, minkä jälkeen hän opiskeli Pietarin insinööriakatemiassa ja palasi vuonna 1845 kadettikoulun matematiikan ja topografian opettajaksi. Myöhemmin hän opetti myös suunnistusta ja tähtitiedettä. Vuonna 1885, yli 40 palvelusvuoden jälkeen, hän erosi tehtävästään ja sai lähtiessään kenraalimajurin arvon.

 Metrijärjestelmän käyttöönotto 
Neovius julkaisi vuonna 1862 kirjoituksen metrijärjestelmän käyttöönotosta, ja hänet nimitettiin komiteaan, joka valmisteli vuosina 1863–64 ehdotuksen oman rahan lyömisestä ja metrijärjestelmän käyttöönotosta. Vuonna 1886 hänet nimitettiin valtion vakaustarkastajaksi, tehtävänään valvoa metrijärjestelmän käyttöönottoa Suomessa.

 Yhteys Mars-planeettaan 
Vuonna 1875 Neovius julkaisi kirjan Vår tids största uppgift, jossa hän esitti suunnitelman, kuinka valomerkkien avulla voitaisiin pitää yhteyttä Mars-planeetan mahdollisiin asukkaisiin. Kirja herätti melkoisesti huomiota, ja se käännettiin saksaksi, venäjäksi ja ranskaksi.

 Perhesuhteet 
Neoviuksen vanhemmat olivat Sortavalan kirkkoherra Johan Adolf Neovius ja Gustava Maria Charlotta Burgman. Hänen puolisonsa vuodesta 1848 oli Elise Gustava Krogius. Heidän lapsiaan olivat muun muassa opettaja Lars Nevanlinna, matematiikanopettaja Otto Nevanlinna ja matematiikan professori Edvard Rudolf Neovius. 

Neoviuksen veli Frithiof Neovius oli Haminan kadettikoulun johtaja ja valtiopäivämies. 

 Lähteet 

Luokka: Suomalaiset kenraalit
Luokka:Suomalaiset opettajat
Luokka:Vuonna 1823 syntyneet
Luokka:Vuonna 1888 kuolleet