Nastakehrääjä

Nastakehrääjä (Aglia tau) on riikinkukkokehrääjien heimoon kuuluva perhonen.

 Koko ja ulkonäkö 
Nastakehrääjä on kookas ja helposti tunnistettava, oranssinruskea perhonen. Molemmilla sukupuolilla on jokaisen siiven keskellä sinimusta, hieman metallinkiiltoinen silmätäplä, jonka keskellä on T-kirjaimen muotoinen valkoinen kuvio. Takasiivissä kuvio on isompi. Siiven ulompi poikkiviiru on siniharmaa ja erottuu hyvin. Koiraat ovat naaraita pienikokoisempia ja väritykseltään tummempia. Niillä on suuret kaksoiskampamaiset tuntosarvet, joilla koiras haistaa naaraan erittämät feromonit. Nastakehrääjän siipiväli on koiraalla 55–62 mm ja naaralla 65–92 mm.Keskisuomalainen Nastakehrääjä (Viitattu 13.4.2010)Nationalnyckeln till Sverges flora och fauna. Fjärilar: Ädelspinnare–tofsspinnare Lepidoptera: Lasiocampidae–Lymantriidae.  s. 162–163

Lajista tunnetaan myös värimuoto f. ferenigra, jonka siipien ulkosarake on mustaSuomen perhostutkijain seura 

Lepoasennossa perhonen pitää siipiään päiväperhosmaisesti yhdessä ruumiinsa yläpuolella.
Aglia tau

 Aglia tau f. melaina

 Levinneisyys ja lentoaika 
Nastakehrääjä on eurooppalainen laji, jonka levinneisyys ulottuu Espanjasta Uralvuorille ja Länsi-Siperiaan.Norges sommerfugler  Lisäksi lajilla on maantieteellisesti eristyneet esiintymät Apenniineilla, Kaukasuksen pohjoispuolella sekä Iranissa.Saturniidae of the Western Palaearctic  Suomessa nastakehrääjää tavataan melko yleisesti Etelä- ja Keski-Suomessa. Perhoset ovat lennossa toukokuun loppupuoliskolta kesäkuun alkupuolelle.Perhoswiki

 Elinympäristö ja elintavat 
Nastakehrääjät viihtyvät parhaiten avoimien lehtimetsien reunoilla. Koiraalla on tuuheiden tuntosarviensa ansiosta erittäin hyvä hajuaisti ja se voi haistaa naaraan usean kilometrin päähän. Koiraat lentävät nopeasti ja mutkitellen etenkin aamupäivällä, mutta naaraat viettävät päivät maastoutuneina ja aloittavat kömpelön lentonsa vasta illalla kuuden jälkeen. Molemmat sukupuolet lentävät valolle. Naaras munii 70–145 munaa, jotka kuoriutuvat 12–14 päivässä. Toukat ovat täysikasvuisia elokuun puolivälissä, jolloin ne rakentavat kotelokopan. Laji talvehtii kotelona, usein kaksi kertaa.

Lajilla loisivat ainakin loiskärpäset Drino lota ja Senometopia separata.

 Ravintokasvi 
Toukat elävät lehtipuilla, erityisesti koivuilla (Betula).

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 
 Suomen Perhoset: Nastakehrääjä
 kuvia toukasta 
 Moths and Butterflies of Europe and North Africa 
 Bestimmungshilfe des Lepiforums 

Luokka:Riikinkukkokehrääjät