Sisarusten välisen syntymäjärjestyksen vaikutus

Sisarusten välisen syntymäjärjestyksen vaikutuksista on ristiriitaisia tutkimustuloksia. Joidenkin tutkimusten mukaan ne ovat pienempiä kuin perheiden väliset erot tai olemattomia.

Perheen vanhin lapsi on esikoinen, nuorin kuopus.

Länsimaissa 18 % lapsista on vanhempiensa ainoita lapsia.

Syntymäjärjestyksen vaikutuksia
National Academy of Sciences on todennut syntymäjärjestyksen vaikutuksen persoonallisuuteen olevan nolla tai lähes nolla. 

Edinburgin yliopiston tutkimuksen mukaan useimmissa tutkimuksissa on todettu myöhemmin syntyneiden saaneen heikompia tuloksia sellaisilla mittareilla kuin älykkyys, koulutettuus ja palkat. Tutkimuksen perusteella iso osa tästä voi selittyä iso osa tästä voi selittyä sillä, että vanhempien käyttäytyminen muuttuu myöhempien lasten myötä, esimerkiksi äitien tarjoama älyllinen stimulaatio.

Gentin yliopiston tutkimuksessa havaittiin mielenkiintoinen ero siinä, mikä motivoi perheen ensimmäisiä, toisia tai sitä seuraavia lapsia saavuttamaan tavoitteitaan. Esikoiset käyttivät enemmän vertailukohtana itseään ja halusivat parantaa omaa suoritustaan (”teen paremmin kuin viimeksi”), kun taas perheen toisia lapsia motivoi hyvä suoritus verrattuna muihin (”teen paremmin kuin muut”). Kyse voi olla lapsuuden eroista: toista lasta on ollut luontevaa verrata ensimmäiseen, kun taas esikoiselle ei ole aluksi ollut ulkoista vertailukohtaa. Esikoisten saama jakamaton huomio ja parempi menestys elämässä pätevät myös ainoisiin lapsiin.Syntymäjärjestys vaikuttaa työpaikalla , Työpiste-verkkolehti 9.4.2013.

Tutkimusten mukaan esikoiset ovat myös tunnollisempia ja vastuullisempia kuin myöhemmin syntyneet. Vastuunkantaminen vaikuttaa helposti esikoisten ammatinvalintaan. Heitä päätyy tyypillisesti esim. opettajiksi ja hoiva-alalle. Esikoisilla on myös taipumus hakeutua esimiestyöhön.

Suurperheissä syntymäjärjestyksen on havaittu liittyvän jopa älykkyyteen. Kun perheessä on 10 lasta, niin pienimmille riittää paljon vähemmän huomiota. Esim. Etelä-Amerikasta on tutkimustietoa, että suurperheissä lasten älykkyystaso on sitä matalampi mitä myöhempänä lapsi on syntymäjärjestyksessä.

Tanskan hallinnolliseen dataan perustuvan tutkimuksen mukaan nuoremmat sisarukset joutuvat 2-3 kertaa useammin sairaalaan hengitystieoireiden vuoksi kuin vanhemmat sisarukset. Alle kouluikäiset lapset sairastuvat usein ja tartuttavat muita perheenjäseniä. Tällä on vaikutusta pikkulapsisisarusten kehittyvään immuunijärjestelmään ja aivoihin. Tutkimuksen perusteella sairastumiset aiheuttavat pysyviä eroja nuorempien sisarusten ansioissa, koulutusvuosissa ja mielenterveydessä.

 Atopia 
Suomalaistutkimuksen mukaan atopia on sitä harvinaisempaa, mitä enemmän lapsella on sisaruksia. Tämä pääteltiin siitä, että 0-15-vuotiaille ostettiin sitä vähemmän antihistamiineja, ekseemalääkkeitä, astmalääkkeitä ja adrenaliiniä, mitä enemmän sisaruksia heillä oli. Esikoisia auttoi, jos seuraavat lapset olivat lähempänä heidän ikäänsä. Sisarusten olemassaolo varhaislapsuudessä näyttäisi siis suojaavan atooppisilta sairauksilta ja tukisi hygieniahypoteesia.

Kiisteltyjä syntymäjärjestyksen vaikutuksia

Populaaripsykologiassa väitetään, että ensimmäinen lapsi on tunnollinen konservatiivi, kuopus on sosiaalisesti taitava liberaali jne., mutta eräiden katsausten mukaan nämä tulokset on pääsääntöisesti saatu huonosti kontrolloiduissa tutkimuksissa ja keskimääräiset luonne-erot johtuvatkin esimerkiksi perhekokoeroista – ensimmäinen lapsihan on useammin pienestä perheestä kuin seitsemäs lapsi.

Populaaripsykologiassa väitetään esimerkiksi, että ainoat lapset ovat jonkin verran esikoisten kaltaisia ja esikoiset ovat verbaalisesti lahjakkaita, määrätietoisia, tunnollisia, kurinalaisia, dominoivia, neuroottisia, uskonnollisia, konservatiivisia, vanhempiin orientoituneita ja sisaruksiinsa eniten yhteyttä pitäviä, ekstrovertteja, itsevarmoja, luotettavia ja joustamattomia. Keskimmäiset olisivat kapinallisia, impulsiivisia ja huonompia koulussa. Kuopukset olisivat luovia, sosiaalisia, lämpimiä ja rauhaa rakastavia, vitsailijoita ja auktoriteettien kyseenalaistajia. Lapsi, jonka kaikki vanhemmat sisarukset ovat yli 5 vuotta vanhempia, muistuttaisi esikoista. Eräissä tutkimuksissa on saatu tämänsuuntaisia tuloksia. Määrääkö syntymäjärjestys luonteen?, City 8/2010

Professori Pertti Tötön mukaan Yhdysvalloissa ammatit ja koulutus vaihtelevat sisarusten välillä enemmän kuin perheestä toiseen. Kannattaa olla esikoinen tai kuopus, Pertti Töttö, Tiede 8/2005

Arvostelua
Professori Dalton Conleyn mukaan syntymäjärjestyksen vaikutuksesta persoonallisuuteen ei ole näyttöä, mutta tuloihin ja moneen muuhun syntymäpainolla ja ensiksi syntymisellä on ennustavuutta, myös identtisillä kaksosilla [viiteartikkelista ei selviä, onko kaksosilla ensiksi syntymisellä syntymäpainosta riippumatonta vaikutusta]. 

Judith Rich Harris on arvellut, että populaaripsykologian mainitsemat roolit ehkä tulevat esiin vain lapsuudenperheen ollessa koolla.

Katso myös
Perhe

 Lähteet 

Luokka:Persoonallisuuspsykologia
Luokka:Sosiologia