Catherine Cookson

Catherine Cookson (27. kesäkuuta 1906 South Shields, Durham, Yhdistynyt kuningaskunta – 11. kesäkuuta 1998 Newcastle upon Tyne) oli englantilainen kirjailija, joka julkaisi lähes sata romaania. Hänestä tuli Yhdistyneen kuningaskunnan laajimmin luettu kirjailija ylittäen 100 miljoonan myydyn kirjan rajan. Cookson sai ideoita kirjoihinsa köyhissä ja ankeissa oloissa vietetystä nuoruudestaan Koillis-Englannissa. 

Suomessa hänet tunnetaan erityisesti Mallenin sukua kuvaavista romaaneistaan. Hänen suosituimmista suomennetuista kirjoistaan on otettu uusia painoksia 2020-luvulle asti.

 Nuoruus 
Catherine Ann McMullen syntyi Tyne Dockin lähiössä South Shieldsissä (sittemmin osa Durhamin kreivikuntaa) ja hänet tunnettiin lapsuudessa nimellä Katie.https://www.bbc.co.uk/news/uk-england-tyne-44579701 Hän oli Kate Fawcett -nimisen alkoholistin avioton lapsi, joka rekisteröitiin syntymätodistukseen isänsä sukunimellä Catherine Ann Davies. Hän varttui luullen naimatonta äitiään sisarekseen, sillä isovanhemmat Rose ja John McMullen kasvattivat hänet. Elämäkerran kirjoittaja Kathleen Jones jäljitti hänen isänsä Alexander Daviesin, kaksinnaimisissa olevan uhkapelurin Lanarkshirestä, Skotlannista.
Hän muutti East Jarrowiin, mistä tuli myöhemmin yhden hänen tunnetuimman, vuonna 1952 ilmestyneen kirjansa The Fifteen Streets (suom. Kadun kaunein tyttö) tapahtumapaikka.

Cookson lopetti koulunkäynnin 14-vuotiaana ja toimittuaan vähän aikaa kotiapulaisenahttps://www.chroniclelive.co.uk/lifestyle/nostalgia/south-shields-author-catherine-cookson-4303749 meni töihin pesulaan Hartonin köyhäintaloonhttps://web.archive.org/web/20180116101127/http://www.visitsouthtyneside.co.uk/article/12662/catherine-cookson South Shieldsissä. Vuonna 1929 hän muutti Etelä-Englantiin johtamaan pesulaa Hastingsin köyhäintaloon ja säästi kaikki ansaitsemansa rahat voidakseen ostaa viktoriaanisen ajan talon, jossa hän piti vuokralaisia tuloja saadakseen.

 Avioliitto 
Kesäkuussa 1940 Catherine McMullen meni 34-vuotiaana naimisiin häntä viisi vuotta nuoremman Tom Cooksonin, Hastings Grammar School -koulun opettajan kanssa. Neljän raskauden loppuvaiheessa tapahtuneen keskenmenon jälkeen havaittiin, että hän kärsi harvinaisesta verisuonisairaudesta, telangiektasiasta eli ns. hämähäkkisuonista, joka aiheutti verenvuotoa nenästä, sormista ja vatsasta ja johti anemiaan. Keskenmenoja seurasi masennus, josta toipuminen kesti vuosikymmenen.

 Kirjailijan ura 
Cookson aloitti kirjoittamisen terapiana voittaakseen masennuksensa ja oli Hastings Writers -kirjoittajaseuran perustajajäseniä. Hänen ensimmäinen kirjansa Kate Hannigan (suom. Katie - kaidan tien kulkija) julkaistiin vuonna 1950. Vaikkakin se luokiteltiin romanttiseksi kirjallisuudeksi, Cookson oli tähän tyytymätön ja sanoi, ettei se edustanut tätä stereotyyppiä. Cooksonin mukaan hänen kirjansa olivat historiallisia kertomuksia ihmisistä ja paikoista, jotka olivat hänelle tuttuja.

Cookson kirjoitti lähes sata kirjaa, joita myytiin yli 123 miljoonaa kappaletta ja käännettiin ainakin 20 kielelle. Hän kirjoitti myös salanimillä Catherine Marchant ja Katie McMullen, joista jälkimmäinen juontui hänen lapsuusnimestään.https://trove.nla.gov.au/people/1141783 https://books.google.fi/books?id=fIZ-BwAAQBAJ&q=Katie+mcmullen+pseudonym&pg=PT17&redir_esc=y#v=snippet&q=Katie%20mcmullen%20pseudonym&f=false
Hän oli Ison-Britannian yleisökirjastojen lainatuin kirjailija 17 vuoden ajan, vielä neljä vuotta kuolemansa jälkeenkin. Hänen romaanejaan julkaistiin myös hänen kuolemansa jälkeen postuumisti vuosina 2000–2002. Hän menetti kärkisijan lainaustilastoissa Jacqueline Wilsonille vasta vuonna 2002.

 Kirjat televisiossa ja elokuvina 
Monet Catherine Cooksonin kirjoista on sovitettu radioon, teatteriin ja televisioon. Hän saavutti kuitenkin suurimman maineensa mediassa television draamasarjoilla, joita tuotettiin ja esitettiin yli vuosikymmenen ajan vuosina 1989–2001. Näistä Suomessa tunnetuin on 13 osainen Granada Televisionin tuottama tv-sarja Mallenit (The Mallens, 1979), joka perustuu kirjoihin Mallenin suku  (The Mallen Streak, 1973), Mallenin tyttö (The Mallen Girl, 1974) ja Mallenien paluu (The Mallen Litter, 1974). Sarjaa esitettiin vuonna YLEn kanavilla televisiossa vuonna 1981.https://vintti.yle.fi/yle.fi/muistikuvaputki/muistikuvaputki/rouvaruutu/mika-lie-sarjan-nimi-mallenin-suku.htm Sarja myytiin myös Yhdysvaltoihin, Norjaan, Australiaan, Espanjaan, Italiaan ja Portugaliin.

Tyne Tees Television tuotti kirjoista 18 erilaista sovitusta, jotka saivat Britanniasssa säännöllisesti yli 10 miljoonaa katsojaa. Ensimmäinen sovitus oli The Fifteen Streets -romaanista, jonka pääosissa olivat Sean Bean ja Jane Horrocks, ja siitä tuli menestys vuonna 1990. The Black Velvet Gown (suom. Mustaa samettia, 1989) Janet McTeerin, Bob Peckin ja Geraldine Somervillen näyttelemänä voitti kansainvälinen Emmy -palkinnon parhaasta draamasta vuonna 1991. Yksi hyvin suosittu tuotos oli romaanista The Gambling Man (1975) ja sen miespääosassa oli Robson Green.

 Hyväntekeväisyys 
Vaikka Catherine Cooksonista tuli monimiljonääri, hän oli tunnettu varovaisesta ja harkitsevasta rahankäytöstään. Hän teki kuitenkin lahjoituksen tukien muun muassa lääketieteellisiä tutkimuksia hänelle tärkeillä osa-alueille. 

Vuonna 1985 Cookson lupasi yli 800 000 puntaa Newcastlen yliopistolle. Kiitollisuudesta yliopisto perusti hematologian lehtorin viran. Noin 40 000 puntaa annettiin laserin hankintaan verenvuotohäiriöiden hoitoon ja 50 000 puntaa uuden korva-, nenä- ja kurkkutautien tutkimuksen viran perustamiseen, keskittyen erityisesti lasten kuurouden havaitsemiseen. Hän oli aiemmin lahjoittanut 20 000 puntaa yliopiston Hatton-gallerialle ja 32 000 puntaa sen kirjastolle. Tunnustuksena tästä anteliaisuudesta yliopiston lääketieteellisen tiedekunnan rakennus on nimetty hänen mukaansa. 

 Kunnianosoitukset 
Hänet  nimitettiin Brittiläisen imperiumin ritarikunnan upseeriksi (OBE) vuonna 1985 ja ritarikunnan ritarikomentajaksi (Dame) vuonna 1993. Cooksonille myönnettiin kunniajäsenyys St Hilda's Collegessa Oxfordissa vuonna 1997 hänen lahjoitettuaan korkeakoululle 100 000 puntaa, mutta hän oli jo liian sairas matkustaakseen vastaanottamaan sitä.

 Viimeiset vuodet 
Catherine ja Tom Cookson muuttivat takaisin Koillis-Englantiin ja asettuivat ensin Jesmondin kaupunginosaan Newcastle upon Tyneen, minkä jälkeen he muuttivat Corbridgen pikkukaupunkiin Newcastlen lähellä ja sen jälkeen läheiseen pikkukylään Langleyyn Northumberlandiin. Viimeiset vuotensa Catherine Cookson vietti vuoteenomana Jesmondissa, jonne hän muutti vuonna 1989.
Hän kuoli 91-vuotiaana kesäkuussa 1998 ja vain 17 päivää myöhemmin kuoli aviopuoliso Tom Cookson 86-vuotiaana. He olivat avioliitossa 50 vuotta.https://audioboom.com/posts/7016446-catherine-cookson-week-tom-and-catherine

 Elämäkerrat 
Goodwin, Cliff: To Be a Lady: Biography of Catherine Cookson (1994)
Dudgeon, Piers: The Girl From Leam Lane: The Life and Writing of Catherine Cookson (1997)
Jones Constable, Kathleen: Catherine Cookson (1999)
Dudgeon, Piers: Kate's Daughter: The Real Catherine Cookson (2003)
Jones Constable, Kathleen: Seeking Catherine Cookson's Da (2004)

 Teoksia 

 Suomennetut 

 Tyttö ja kartanonherra, 1973. (The Dwelling Place). Suom. Eva Siikarla, Weilin & Göös; 2. p. 1980, 3. p. 1990, 4. p. 1992, 5. p. 1995, 6. p. 2006 Gummerus. Uusintapainos 1979 Uusi kirjakerho.
 Mallenin suku, 1974. (The Mallen Streak). Suom. Eva Siikarla, Weilin & Göös, 2. p. 1981, 3. p. 1987, 4. p. 1992, 5. p. 2010 Gummerus. 2. p. Gummerus 2000. 
 Mallenin tyttö, 1975. (The Mallen Girl). Suom. Eva Siikarla, Weilin & Göös, 3. p. 1987, 4. p. 1992, 5. p. 2010 Gummerus. Uusintapainos Uusi kirjakerho 1981. 2. p. Gummerus 2000. 
 Mallenien paluu, 1976. (The Mallen Litter). Suom. Anja Haglund, Weilin & Göös, 3. p. 1987. Uusintapainos Uusi kirjakerho 1981. 2. p. 2000, 5. p. 2011 Gummerus.
 Emily, 1978. (The Tide of Life). Suom. Marja Heinonen, Weilin & Göös. 2. p. 1990 Gummerus.
 Rautainen julkisivu, 1978. (The Iron Facade). Suom. Ritva Wederhorn Weilin+Göös. Gummerus 1995, 2006.
 Hannah, 1979. (The Girl). Suom. Anja Haglund, Weilin & Göös, 2. p 1990, 3. p. 1994 Gummerus.
 Vanessa, 1979. (The Round Tower). Suom. Tutteli Lindberg, Uusi kirjakerho. 3. p 1996, 4. p. 1996, 5. p. 2005, Gummerus.
 Katie - kaidan tien kulkija, 1979 [ääni-kirja]. (Kate Hannigan). Suom. Inkeri Pitkänen, Gummerus 2002. SAGA Egmont, 2021.
 Greenwallin kartanon piikatyttö, 1980. (Katie Mulholland). Suom. Marja Heinonen, Weilin & Göös. 2. p. 1991 Gummerus. Uusi kirjakerho, 1980.
 Greenwallin kartanon valtiatar, 1980. (Katie Mulholland 2). Suom. Marja Heinonen, Uusi kirjakerho. 4. p. 1999 Gummerus.
 Onnen kulkurit, 1981. (The Man Who Cried). Suom. Tutteli Lindberg, Weilin + Göös. 2. p. 1991. 3. p. 2006 Gummerus.
 Tilly Trotter, 1981. Suom. Marja Heinonen, Weilin & Göös.
 Tilly Trotter, nuori leski, 1982. (Tilly Trotter Widowed). Suom. Renne Nikupaavola, Weilin & Göös. Gummerus 1993 2. p.
 Tilly Trotterin uusi elämä, 1982. (Tilly Trotter Wed). Suom. Marja Heinonen ja Renne Nikupaavola, Uusi kirjakerho. Gummerus 1993 2. p.
 Ruoska, 1984. (The Whip). Suom. Anna-Paula Menna, Weilin + Göös; Uusi kirjakerho 1984. 3. p. 1994, Gummerus.
 Liekehtivät vuodet, 1986, kaksi osaa. (A Dinner of Herbs). Suom. Renne Nikupaavola, Weilin & Göös. Johanna, 1986. Gummerus 1996 2. painos.
 Yöperhonen, 1987. (The Moth). Suom. Renne Nikupaavola, Weilin & Göös, 2. p. 1992, 3. p. 1995 Gummerus.
 Pastorin tytär, 1988. (The Parson's Daughter). Suom. Inkeri Pitkänen, Gummerus.
 Mustaa samettia, 1989. (The Black Velvet Gown). Suom. Inkeri Pitkänen, Gummerus. 2. p. 1994, 3. p. 2003. SAGA Egmont, 2022.
 Jinnyn valinta, 1990. (The Cultured Handmaiden). Suom. Inkeri Pitkänen, Gummerus.
 Uhkaava salaisuus, 1990. (The Harrogate Secret). Suom. Inkeri Pitkänen, Gummerus. 2. p. 1996.
 Kohtalon liekki, 1991. (The Black Candle). Suom. Sari Luhtanen, Gummerus.
 Siivetön lintu, 1991. (The Wingless Bird). Suom. Inkeri Pitkänen, Gummerus. 2. p. 1996, 4. p. 1998 Gummerus.
 Kohtalon lapset, 1992. (The Gillyvors). Suom. Anna-Liisa Laine, Gummerus.
 Rakas poikani, 1992. (My Beloved Son). Suom. Inkeri Pitkänen, Gummerus.
 Laitakaupungin lilja, 1993. (The Rag Nymph). Suom. Inkeri Pitkänen, Gummerus. 3. p. 2005.
 Naisten talo, 1993. (The House of Women). Suom. Anna-Liisa Laine, Gummerus. 4. p. 2005.
 Haavoittunut neitsyt, 1994. (The Year of the Virgins). Suom. Inkeri Pitkänen, Gummerus.
 Maltan enkeli, 1994. (The Maltese Angel). Suom. Inkeri Pitkänen, Gummerus.
 Rakkaus on sokea, 1995. (Justice is a Woman). Suom. Sirkka Suomi, Gummerus.
 Äitini Kate, 1996. (Our Kate). Suom. Marja Haapio, Gummerus.
 Emilyn olkihattu, 1996. (The Golden Straw). Suom. Inkeri Pitkänen, Gummerus. 3. p. 1997.
 Jinnie, läkkisepän tytär, 1997. (The Tinker's Girl). Suom. Inkeri Pitkänen, Gummerus. 2. p. 1998. SAGA Egmont 2022.
 Aamurusko, 1998. (The Bonny Dawn). Suom. Inkeri Pitkänen, Gummerus. 2. p. 1998.
 Nousukas, 1998. (The Upstart). Suom. Inkeri Pitkänen, Gummerus. 2. p. 1999.
 Kätketyt tunteet, 1999. (The Obsession). Suom. Sari Karhulahti, Gummerus. 2. p. 2000.
 Merkitty mies, 2000. (The Branded Man). Suom. Inkeri Pitkänen, Gummerus. 2. p. 2000. 
 Sokeat vuodet, 2000. (The Blind Years). Suom. Sari Leveelahti, Gummerus.
 Ikuisesti sinun, 2001. (The Lady on My Left). Suom. Sari Leveelahti, Gummerus.
 Kasvattitytär, 2001. (A Ruthless Need). Suom. Inkeri Pitkänen, Gummerus. 2. p. 2001, 3. p. 2004.
 Annie - äitinsä tytär, 2002. (Kate Hannigan's Girl). Suom. Sari Leveelahti, Gummerus.
 Salainen ystävä, 2003. (The Thursday Friend). Suom. Sari Leveelahti, Gummerus.
 Syntien sovitus, 2003. (The Solace of Sin). Suom. Inkeri Pitkänen, Gummerus. 3. p. 2006.
 Sokaiseva rakkaus, 2004. (A House Divided). Suom. Inkeri Pitkänen, Gummerus.
 Leskiäidin lapset, 2005. (Fanny McBride). Suom. Inkeri Pitkänen, Gummerus. 2. p. 2006.
 Puhdas kuin lilja, 2006. (Pure as the Lily). Suom. Sari Leveelahti, Gummerus. 4. p. 2007.
 Isosisko, 2007. (The Menagerie). Suom. Inkeri Pitkänen, Gummerus. 3. p. 2008.
 Yötaivas ja sarastus, 2008. (Slinky Jane). Suom. Kaarina Sonck, Gummerus. 2. p. 2009.
 Lukittu lähde, 2009 (The Garment). Suom. Inkeri Pitkänen, Gummerus.

Kadun kaunein tyttö, 2010 (The Fifteen Streets). Suom. Inkeri Pitkänen, Gummerus.
Äidin silmäterä, 2011 (Hannah Massey). Suom. Inkeri Pitkänen, Gummerus.

Kartanon portit, 2012 (The Glass Virgin). Suom. Inkeri Pitkänen, Gummerus.

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

Catherine Cooksonin fanisivusto 

Luokka:Englantilaiset kirjailijat
Luokka:Vuonna 1906 syntyneet
Luokka:Vuonna 1998 kuolleet
Luokka:Brittiläiset kirjailijat
Luokka:Brittiläisen imperiumin ritarikunta
Luokka:Brittiläisen imperiumin komentajat
Luokka:Rakkausromaanien kirjoittajat