Tavda

Tavda () on Venäjällä  Objoen vesistöön kuuluva joki.  Se on Toboljoen vasen sivujoki, jonka valuma-alue sijaitsee Sverdlovskin ja Tjumenin alueilla pohjoisen Uralvuoriston itäpuolella taigalla.

 Maantietoa 
 Pääuoma 
Tavdan lähteinä ovat joet Lozva ja Sosva, jotka virtaavat alas Uralvuorten pohjoisosien itäisiä rinteitä. Tavda virtaa leveässä laaksossa Länsi-Siperian alangolla ensin koilliseen, sitten kohti kaakkoa ja alajuoksullaan itään . Joet Lozva ja Sosva voitaisiin tulkita pääuoman sivujoiksi tai pääuoman yläjuoksuiksi, jolloin joen pituus lähes kaksinkertaistuisi. Tässä esityksessä on kuitenkin noudatettu venäläistä esitystpaa, missä sillä on kaksi erikseen käsiteltävää latvahaaraa. Joki virtaa siksi vain 719 kilometriä kunnes se yhtyy Bachelinossa () Toboljokeen 116 kilometriä  ennen Irtyšjoen yhtymäkohtaa. Yhtymäkohdassa maaston korkeus on 38 metriä merenpinnan yläpuolella . Irtyšjoki on Pohjoiseen jäämereen laskevan Objoen suuri sivujoki. Tavda on liikennöintikelpoinen. Sen yläjuoksulla sijaitsee nelman kutualue.

Joen pääuoma virtaa vaihtelevien maisemien läpi. Latvahaarat laskevat puutonta vuoristomaisemaan alas taigan alueelle, josta osa taigaa on joen yläjuoksulla raivattu peltomaaksi. Joki sivuaa keski- ja alajuoksulla Länsi-Siperian soistuneita alanko- ja metsävaltaisia alueita. Lähestyessään Toboljoen yhtymäkohtaa joki alkaa voimakkaasti meanderoida ja sen esihistoriallisia uoman osia eli juoluoita löytyy joen tulvalaaksosta paikoin useitakin rinnakkain. Joen alajuoksun varrella sijaitsee Tavdan kaupunki sekä Taboryn ja Nižnjaja Tavdan piirikeskukset. Pelymjoen yhtymäkohdassa sijaitsee Pelymin kylä, joka on historiansa aikaisemmassa vaiheessa ollut kaupunki.

 Sivujoet 
Tavda ja sen sivujoet muodostavat yhdessä 88 100 neliökilometrin suuruisen valuma-alueen , joka on 3,0 % koko Objoen valuma-alueesta. Taulukossa on lueteltu suurimmat Tavda sivujoet ja latvahaarat (osa tiedoista puuttuvat):

 yhtyy Tavdaan	(km suusta)									 nimi												 nimi()												 pituus(km)												 valuma-alue(km²)												 lähde												  	21	 	Tšambair  	Чамбаир	   	48	 	178		1	  	27	 	nimetön	  		   	19	 			1	  	42	 	Kalymka	  	Калымка	   	44	 	327		1	  	47	 	nimetön	  		   	31	 			1	  	71	 	Labuta	  	Лабута	   	19	 	350		1	  	91	 	nimetön	  		   	13	 			1	  	111	 	nimetön	  		   	12	 			1	  	131	 	Berezovka  	Березовка   	26	 			1	  	141	 	Nižnjaja  	Нижняя	   	27	 			1	  	167	 	Mijassy	  	Мияссы	   	14	 			1	  	204	 	Bilkinka  	Билькинка   	14	 			1	  	215	 	Desjatka  	Десятка	   	14	 			1	  	220	 	Duhovka	  	Духовка	   	11	 			1	  	222	 	Karabaška  	Карабашка   	146	 	2790		1	  	231	 	Karatunka  	Каратунка   	28	 	317		1	  	238	 	Azanka	  	Азанка	   	40	 	724		1	  	272	 	Ošmarka   	Ошмарка (Большая Ошмарка)   	24	 			1	  	309	 	Pavja	  	Павья   	24	 			1	  	325	 	Bolšaja Jemeljaševka  Большая Емельяшевка   	93	 	1280		1	  	338	 	Iksa   	Икса (Большая Икса)   	129	 	1710		1	  	352	 	Sorjanka  	Сорьянка   	26	 			1	  	369	 	Taborinka  	Таборинка   	137	 	1390		1	  	385	 	Volja	  	Волья	   	11	 			1	  	398	 	Voltšimja  	Волчимья   	129	 	1240		1	  	409	 	Ehtalka	  	Эхталька   	14	 			1	  	423	 	Bolšaja Kylja  Большая Кылья	   	45	 	294		1	  	429	 	Syndalja  	Сындалья   	11	 			1	  	440	 	Tšernaja  	Черная	   	218	 	3500		1	  	448	 	Tangupka  	Тангупка   	13	 			1	  	457	 	Jemnaja	  	Емная	   	67	 	490		1	  	469	 	Sulja	  	Сулья	   	60	 	302		1	  	470	 	Kyrtymja  	Кыртымья   	69	 	835		1	  	480	 	Ušja	  	Ушья	   	21	 			1	  	510	 	Otymja	  	Отымья	   	26	 			1	  	516	 	Tšišja	  	Чишья	   	46	 	604		1	  	535	 	Anep	  	Анеп	   	108	 	1530		1	  	545	 	Arja	  	Арья	   	25	 			1	  	602	 	Pelym  	Пелым (Большой Пелым)	   	707	 	15200		1	  	612	 	Vorja	  	Ворья	   	17	 			1	  	650	 	Vagil	  	Вагиль	   	117	 	3830		1	  	694	 	Lintovka  	Линтовка   	84	 	450		1	  	719	 	Lozva  	Лозьва	   	637 *	 	17800		1	  	719	 	Sosva  	Со́сьва	   	635 *	 	24700		2													
Lähteet: 1 = , 2 = artikkeli Sosva, * = venäläiset ajattelevat näitä latvahaaroina

 Vuodenajat ja virtaamat 	
Joki sijaitsee mannermaisen ilmaston alueella, mutta siellä sataa eteläiseen Uralvuoristoon nähden enemmän. Aluetta luonnehtivat kylmät lumiset talvet ja lämpöiset sateiset kesät. Atlanttinen kostea ilmasto saavuttaa toisinaan Keski-Uralin ja sateita saadaan tuulen ylitettyä matalan Ural-jakson. Myös Pohjoiselta jäämereltä saapuu kesäisin sateita, mutta kaakosta tulevat korkeapaineet lukitsevat alueelle kuivia hellejaksoja kesäisin ja kuivia pakkasjaksoja talvisin. Joki jäätyy marraskuun alussa ja sen jäät lähtevät huhtikuun lopussa. Joen virtaus vaihtelee voimakkaasti vuodenaikojen mukaan ja keväisin saadaan aina tulvia, kun alueen lumet sulavat. Joen vedenpinnan korkeus voi vuodenaikojen mukaan vaihdella kuusi metriä. Joella on keskijuoksulla 237 kilometrin päässä joen suusta virtaamien mittauspaikka, missä joen keskivirtaamaksi (MQ) on mitattu keskimäärin 462 kuutiometriä sekunnissa (m³/s), keskiylivirtaamaksi (MHQ) 3 250 m³/s ja keskialivirtaamaksi ( MNQ) 11,4 m³/s.

 Huomautukset 												


 Lähteet 

Luokka:Obin vesistö
Luokka:Sverdlovskin alueen joet
Luokka:Tjumenin alueen joet