Puhos (Kitee)

Puhos on Kiteellä sijaitseva kylä. Se sijaitsee noin 15 kilometrin päässä Kiteen keskustasta vilkkaiden kulkuyhteyksien solmukohdassa. Puhos valittiin Vuoden kyläksi vuonna 2024. Puhoksesta on yhtä pitkä matka (noin 70 km) niin Joensuuhun kuin Savonlinnaankin, ja myös etelän suuntaan pääsee valtatietä 6 pitkin. Merkittävä osa Puhosta ja sen historiaa ovat vesistöt. Saimaan Orivesi ja Pyhäjärvi tuovat viihtyisyyttä alueelle, mutta varsinkin Orivesi on toiminut myös rahtilaivojen kulkureittinä. Edelleen Oriveden kautta kuljetetaan tukkilasteja uittamalla.

Vanha Puhos on viime vuosina kehittynyt erinomaiseksi matkailukohteeksi. Historiallinen miljöö myllyineen ja perinnenavettoineen, alueen vieressä soliseva vanha kanava, Puhoskartanon leikkipuisto, matalarantainen uimapaikka, myllyravintola sekä ympäröivä luonto ja vesistöt muodostavat Vanhan Puhoksen.

 Palvelut 
Puhoksen Koivikoille valtatien 6 varteen sijoittuu Koivikon Kartano, ravintola, jäätelötehdas, lähikauppa ja Puhoksen puutarha.

Puhoksen kautta kulkevat Kiteen tärkeimmät vesi-, tie- ja raideyhteydet. Valtatie 6 (Loviisa–Kajaani) kulkee kylän läpi. Kantatie 71 (Kitee–Kerimäki) päättyy Puhokseen, jossa se yhtyy valtatiehen 6. Puhoksesta kulkee Kiteen keskustan kautta Tohmajärvelle seututie 486. Karjalan rata kulkee Puhoksen läpi ja Puhoksessa on rautatieasema, mutta matkustajajunat pysähtyvät Kiteen rautatieasemalla naapurikylä Tolosenmäessä noin 15 kilometrin päässä.

Lähipalveluihin kuuluvat muun muassa esi- ja alakoulu, lähikirjasto ja kotileipomo Unipulla. Matkailukeskus Pajarinhovin palvelut ovat joidenkin Puhoksen eteläisen osan asukkaiden ja erityisesti loma-asukkaiden lähipalveluita.

Puhoksen päiväkodin ja koulun toiminnassa painottuu luontokasvatus, taidekasvatus ja liikuntakasvatus. Päiväkodin ja koulun lähiympäristö metsineen tarjoaa puitteet monipuoliselle toiminnalle. Päiväkoti tekee säännöllisesti yhteistyötä Puhoksen esiopetuksen kanssa muun muassa järjestämällä yhteisiä juhlia, retkiä, tapahtumia ja leikkihetkiä.

Vanha Puhoksessa kesällä järjestettäviä tapahtumia ovat muun muassa kesänavaus, Vanhan Puhoksen juhannus, iltatorit, Perinnepäivät ja venetsialaiset. Marraskuussa Vanhassa Puhoksessa järjestetään Puhoksen valot -tapahtuma, joka on tunnelmallinen ja rento valotapahtuma, joka on parhaillaan tuonut Puhokseen 3 000 kävijää.

 Historia 
Puhoksen historiaan kytkeytyy olennaisesti Nils Ludvig Arppe, joka harjoitti siellä metsäteollisuutta. Arppen rakennuttama Suomen ensimmäinen höyrylaiva Ilmarinen tehtiin Puhoksessa. Puhoksen sahan / Puhoskartanon alue kuuluu Museoviraston listaamien valtakunnallisesti merkittävien rakennettujen kulttuuriympäristöjen joukkoon. Valtatien 6 ja kantatien 71 yhtymäkohdan tuntumassa sijaitsee puolestaan Arppen 1847 alulle laittama Suomen vanhin ja suurin yhtenäinen lehtikuusimetsä, Koivikon lehtikuusimetsä. Lehtikuusista oli tarkoitus tehdä laivoja, mikä jäi tekemättä Arppen kuoltua.

Elinkeinot

Teollisuus
Hexion Specialty Chemicals Oy (liimatehdas)
Stora Enso Timber Oy Ltd (Kiteen Saha) lakkautettu 
Puhos Board Oy (lastulevytehdas) lakkautettu 
Surfactor Finland Oy (pinnoitetehdas) 
Karhu Sporting Goods (suksitehdas)
Havukainen Oy (lakkautettu)
Narskuttelu Oy (hammastuotteet, ksylitolituotteet), Puhoshalli
Nordic Koivu Oy (mahlatuotteet) Puhoshalli
Pura Nordica (luonnonkosmetiikka) Puhoshalli

Puhoksen satama
Tehtaita palvelee Puhoksen satama. Sitä sekä Joensuun satamaa operoi sama yhtiö, Joensuun Laivaus Oy. Puhoksessa laivataan pääosin metsä- ja puuteollisuuden tuotteita. Puhos Satama Oy:n kapasiteetti on 2 700 m2 (terminaali 1) + 3 000 m2 (terminaali 2).

Puhoksen kanavahanke
Joensuulainen kauppaneuvos Antti Juhana Mustonen omisti 1800-luvun lopulla Puhoksen ja Utran sahat. Hän suunnitteli rakentavansa kanavan Puhokseen sekä yksityisen rautatien Pyhäjärven ja Laatokan välille. Hän teki suunnitelmistaan ehdotuksen vuonna 1875. Tie- ja vesikulkulaitosten ylihallitus puolsi anomusta seuraavana vuonna. Suunnitelman mukaan Puhoksen koski olisi ohitettu noin 600 metriä pitkällä ja 1,78 metrin syvyisellä kanavalla. Sulku oli tarkoitus tehdä puusta ja kanavan varrelle oli tarkoitus rakentaa telakka. Suunnitelma hyväksyttiin vuoden 1876 lopulla ja työt käynnistyivät pian tämän jälkeen. Kaivu aloitettiin Pyhäjärven puolelta. Kanavaa kaivettiin noin 400 metriä ja jopa sulun paikkakin kaivettiin lähes täyteen leveyteen ja syvyyteen. Mustonen kuitenkin kuoli ja työt keskeytettiin. Seuraavina vuosikymmeninä tehtiin ainakin kolme anomusta töiden jatkamiseksi, mutta niitä ei hyväksytty. Paikallisesti kaivanto tunnetaan nimellä Mustosen kanava.
pienoiskuva|Talvinen kuva Puhoksesta

Matkailu
Valtatien 6 varressa sijaitsevassa Matkailukeskus Pajarinhovissa on muun muassa Suomen suurin yksityinen eläinpuisto.  Pajarinhoviin kuuluu myös Finlandia Hotels -ketjun hotelli, huviloita, hirsimökkejä, ravintola ja kahvila, tehtaanmyymälöitä, ohjelmapalveluja ja 400 neliömetrin tanssipaviljonki.

Puhoksessa on paljon rantaviivaa ja siten myös loma-asutusta. Orivesi ulottuu kylän keskustaan ja eteläistä osaa (Tasapää) reunustaa Pyhäjärvi. Nämä yhdistyvät toisiinsa Puhoksen kosken kautta, jossa on myös Pohjois-Karjalan Sähkön vesivoimalaitos. Puhoksen voimalaitoksen valmistumisvuosi on 1961. Sen putouskorkeus on 3,7 metriä ja suunnitteluvirtaama 20 m3/s. Kokonaisteholla 0,8 MW tuotetaan vuodessa energiaa 1 500 MWh.

 Puhoksen perinnenavetta 
Puhoksen näyttävimpiä rakennuksia on kantatien 71 varrella oleva Puhoksen perinnenavetta. Rakennuksen omistaa Kiteen kaupunki. Keski-Karjalan perinnekoneyhdistys ry on vuokrannut rakennuksen jo 2010-luvulla erityisesti vuosittain heinäkuussa järjestettävän kone- ja kulttuuritapahtuma Puhoksen perinnepäivien tukikohdaksi.

Navetan vintille on koottu vuosien aikana näyttely, jossa on laaja kokoelma arjen tavaroita ja erikoisuuksia. Puhoksen koulu on koonnut näyttelyyn oman osion koulun historiaan liittyen. Näyttelyyn on saatu lahjoituksena myös muita kokonaisuuksia mm. tyypillistä 1940–1950-lukua esittelevä näyttely, Nils L. Arppen jäämistöä, hevostyökoneita ja maatalon koneita, Moottorisahoja, puutyöverstaan esineistö, huoltoaseman ravintolan kalustoa sekä viimeisimpänä Rääkkylä Seuralta muinaisveneen jäljennös. Rakennusta vuokrataan mm. juhlatilaksi. Perinnenavetta on valmistunut 1928, ja se on aikanaan toiminut Oy Kaukas Ab:n Puhoksen kartanon oman aikansa edistyksellisimpänä navettana. Navetan pinta-ala on yli 1 000 neliötä ja saman katon alle on rakennettu oma paikka lehmille, sioille, hevosille sekä kaluston ja heinien säilytykselle. Navetta on työllistänyt paikallisia monissa tehtävissä. Perinnenavetan ja alueen historiaan voi tutustua alueella olevien kylttien ja kuvausten avulla.

 Puhoksen kehittämisyhdistys ry 
Puhoksen kehittämisyhdistys ry perustettiin toukokuussa 2021. Yhdistyksen tavoitteena on Kiteen Puhoksen kehittäminen entistä vetovoimaisemmaksi ja mukavammaksi paikaksi asua ja elää. Yhdistys järjestää elämyksellisiä tapahtumia asukkaille ja matkailijoille. Yhdistys organisoi Puhoksen kylän viihtyvyyden lisäämiseksi talkoita ja muuta toimintaa. Yhdistys toimii aktiivisesti yhteistyössä muiden yhdistysten, toimijoiden ja Kiteen kaupungin kanssa.

Lähteet

Aiheesta muualla
Puhoksen historiaa 
Arvokasta Kiteellä: Kiteen kulttuuriympäristöohjelma
Matkailukeskus Pajarinhovi
Puhoksen Perinnepäivät

Luokka:Kiteen kylät
Luokka:Pohjois-Karjalan maakunnan entiset taajamat