Iset

pienoiskuva|Isetjoen kulku Jekaterinburgissa on rakennettu virkistysalueeksi (Plotinka).
pienoiskuva|Revun kosket Isetin yläjuoksulla, missä jauhettiin aikoinaan viljaa.
Iset () on Venäjällä Uralin federaatiopiirissä Sverdlovskin-, Kurganin- ja Tjumenin alueella virtaava Objoen vesistöön kuuluva Toboljoen vasemmanpuoleinen sivujoki, jonka valuma-alue sijaitsee keskisen Uralvuoriston itäpuolella taigan alueella.

 Maantietoa 						
 Pääuoma 						
Joen lähteet sijaitsevat Jekaterinburgin ympäristössä ja joen lähteeksi on mainittu Isetin tekojärvi. Joki virtaa 606 kilometriä kunnes se yhtyy Pamjatnojen kylässä  () Toboljokeen 437 kilometriä  ennen Irtyšjoen yhtymäkohtaa. Joen korkeusero lähdejärvestä suistoon, joka on 50,8 metriä mpy., on noin 200 metriä. Joen keskimmääräiseksi kaltevuudeksi saadaan silloin 0,33 metriä kilometrille. Irtyšjoki on Pohjoiseen jäämereen laskevan Objoen suuri sivujoki.

Joen pääuoma saa nykyään alkunsa Sverdlovskin alueella sijaitsevan Jekaterinburgin ulkopuolelle nostetusta Isetin tekojärvestä. Jo ennen joen saapumista kaupunkiin, virtaa se kolmen muun tekojärven eli Melkojeen (), Verhne-Isetskin () ja kaupungin keskustan järven läpi. Heti kaupungin ulkopuolella se kulkee Nižne-Isetckin () tekojärven läpi. Sverdlovskin alueella se virtaa matkallaan Aramilin ja Kamensk-Uralskin kautta. Kurganin aluerajan ylitettyään se saapuu ensin Kataiskiin. Joki on laskeutunut ensin Uralvuorten itärinteiltä alas Länsi-Siperian alangolle, missä sen alkaa Kurganin alueella meanderoida sitä enemmän, mitä lähemmäksi suistoa se lähestyy. Joki virtaa alangolla aluksi itään kulkien ensin Dalmatovon ja sitten Šadrinskin läpi. Sitten joki kääntyy koilliseen. Suistoalue sijaitsee Tjumenin alueella noin 40 kilometriä Tjumenista itään. Joki on navigoitavissa suistosta ylös aina Šadrinskiin asti.

 Sivujoet 						
Iset ja sen sivujoet muodostavat yhdessä 58 900 neliökilometrin suuruisen valuma-alueen , jonka pinta-ala on 2,0 % koko Objoen valuma-alueesta. Taulukossa on lueteltu suurimmat Isetin sivujoet (osa tiedoista puuttuvat):
 yhtyy Isetiin	(km suusta)									 nimi												 nimi()												 pituus(km)												 valuma-alue(km²)												 lähde												  11	 Ingala  Ингала (Боровая Ингала, Горлянка)  91  581 1	  18	 Bolšaja Ingala  Большая Ингала (Ингала)  69  393 1	  38	 Abitser Абицер  17  1	  58	 nimetön    34  1	  61	 Ivka	  Ивка  14  1	  76	 Beškilka  	Бешкилька  44  1	  87	 Beškil  Бешкиль 54  345 1	  104	 Juzja  Юзя	 38  1	  114	 Irjum  Ирюм  85  932 1	  120	 nimetön    12  1	  143	 Mostovka Мостовка	 53  530 1	  161	 Tšarnaja  Чарная  19   1	  164	 Kamyševka  Камышевка  12  1	  173	 Boris  Борис  15  1	  175	 Tersjuk  Терсюк  59  726 1	  204	 Kyzylbaika  Кызылбайка  25  1	  207	 Ik	 Ик  59  960 1	  218	 Miass  Миасс  658  21800 1	  228	 Itškina  Ичкина  86  1300 1	  257	 Osinovka  Осиновка	 22  1	  281	 Barneva  Барнева  97  2900 	1	  294	 Kanaš  Канаш (Колой)  30  313 1	  319	 Kanaš  Канаш  25  1	  339	 Krutiška  Крутишка	 30  1	  346	 Suvaryš Суварыш  64  1310 1	  353	 Tetša  Теча  243  7600 1	  387	 Kataika  Катайка  22  	1	  402	 Sinara  Синара  148  6690 	1	  423	 Grjaznuha  Грязнуха  13  1	  445	 Kamenka  Каменка  57  715 	1	  464	 Kamyšenka  Камышенка  32  1	  509	 Brusjanka   Брусянка (Малая Брусянка)  39  235 	1	  521	 Kamenka  Каменка  10  111 	1	  524	 Sysert   Сысерть (Полдневая Сысерть)  76  1250 1	  537	 Bobrovka  Бобровка  15  1	  551	 Aramilka  Арамилка	  32  1	  555	 Istok  Исток  18  1	  569	 Patrušiha  Патрушиха  26  283 1	  593	 Rešetka Решетка  26  178 1	
Lähteet: 1 = 

 Vuodenajat ja virtaamat 
Joki virtaa Uralvuoriston itäpuolella, missä ilmasto on mannermainen. Siellä sataa, kun ilmamassat tuovat kosteaa ilmaa Atlantintilta Uralin yli tai suoraan Pohjoiselta jäämereltä. Itä- ja kaakkoistuulet ovat pääsääntöisesti kuivia. Idästä saapuu alueelle korkeapaineita, jotka lukkiutuessaan alueelle aiheuttavat kesäisin pitkiä hellejaksoja ja talvella pakkaskausia. Uralin itäpuolen sateet ovat vähäisempiä kuin länsipuolella. Talvella joki jäätyy marraskuussa ja jäät lähtevät huhtikuussa.

Joen keskivirtaamaa on havainnoitu mittauspisteessä, joka sijaitsee 105 kilometriä joen suistosta. Se on keskimmäärin 73,08 kuutiometriä sekunnissa (m³/s). Suurin joen virtaama saadaan keväisin, kun talven lumet sulaavat. Ennätys on mitattu huhtikuussa 1947, jolloin se oli 910 m³/s, vaikka keskiylivirtaama on 245,3 m³/s. Kevättulva laantuu kesäkuussa ja kesäsateet ylläpitävät joen uomassa vettä. Syksyllä sateet laantuvat kohden talvea ja kun vesi sataa lumena, voidaan joessa mitata pieniä alivirtaamia. Pienin alivirtaana 3,95 m³/s on tammikuulta 1937, vaikka keskialivirtaama onkin 21,3 m³/s.

 Huomautukset 

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

Luokka:Kurganin alueen joet
Luokka:Obin vesistö
Luokka:Sverdlovskin alueen joet
Luokka:Tjumenin alueen joet