Mänty-yökkönen

Mänty-yökkönen (Panolis flammea) on keväisin lentävä, ruskeankirjava yöperhonen. Esiintymisalueellaan se on monin paikoin metsätalouden tuholainen.

 Koko ja ulkonäkö 
Mänty-yökkönen on keskikokoinen yökkönen, jonka etusiipien perusväri vaihtelee kellanruskeasta tiilenpunaiseen. Siiven poikkiviivat ovat punaruskeita ja sekä rengastäplä että munuaistäplä ovat valkoiset, ja niitä saattaa yhdistää kapea kannas. Siiven keskisaarekkeessa on punaruskeita täpliä. Takasiivet ovat tummanharmaat. Siipiväli on 30–37 mm.http://ukmoths.org.uk/show.php?bf=2179http://perhoset.1g.fi/A/A17/321/A17_338/flammea.htm

Toukka on kirkkaanvihreä, ja sen selkäpuolella on pituussuuntaisia vaaleita raitoja, mikä naamioi sen erinomaisesti neulasten joukkoon. Sivuraitojen alapuolella on punertava reunus. Pää on ruskea.

 Levinneisyys ja lentoaika 
Laji elää havumetsissä koko Euroopan alueella. Suomessa lajia tavataan etelärannikolta ainakin Pohjois-Pohjanmaalle asti. Lentoaika ajoittuu huhtikuusta kesäkuun alkuun. Toukat ovat näkyvimmillään heinäkuussa.http://wibe.ath.cx/hyonteiset/index.php?option=com_content&view=article&id=17474

 Elinympäristö ja elintavat 
Aikuiset perhoset ovat yöaktiivisia. Ne vierailevat pajujen kukilla ja saattavat lentää valolle. Osassa esiintymisaluettaan mänty-yökkösen toukat voivat aiheuttaa huomattavaa vahinkoa metsätalousmetsille. Suomessa laji on elinalueensa rajoilla, eikä yökkösten tiedetä aiheuttaneen mainittavia tuhoja. Nuoret toukat syövät tuoreita neulasia, mutta siirtyvät vähitellen myös ylivuotisten neulasten kimppuun. Toukat syövät neulaset neulasen tyveen asti ja voivat runsaana esiintyessään syödä koko puun paljaaksi. Yökköstoukkien hyökkäys myös altistaa puun muiden tuholaisten jatkotuhoille.http://www.metla.fi/metinfo/metsienterveys/lajit_kansi/paflam-n.htm  Mänty-yökkönen (Panolis flammea) Mänty-yökkönen talvehtii maaperässä kotelona.

 Ravintokasvi 
Toukan ravintokasveja ovat eri mäntylajit (Pinus sp.), erityisesti kuitenkin metsämänty (P. sylvestris). Joskus se elää myös muilla mäntykasveilla.

Mänty-yökkösen saalistajia ovat: Calathus micropterus, korpikiitäjäinen (Carabus glabratus), tunturikiitäjäinen (Carabus problematicus), sinikiitäjäinen (Carabus violaceus), korppi (Corvus corax), punarinta (Erithacus rubecula), samettimuurahainen(Formica cinerea), kaljukekomuurahainen (Formica polyctena), metsälukki (Mitopus morio), Nemastoma bimaculatum, lehtolukki (Oligolophus tridens), kuusitiainen (Parus ater syn. Periparus ater), talitiainen (Parus major), seinälukki (Phalangium opilio), metsäpäästäinen (Sorex araneus), punakylkirastas (Turdus iliacus) ja räkättirastas (Turdus pilaris).

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 
Laji.fi: Mänty-yökkönen (Panolis flammea)
The Atlas of the Forest Insect Pests: Pine beauty moth (Panolis flammea) 
Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Panolis flammea (pine beauty moth) 
Pherobase: Semiochemicals of Panolis flammea, the Pine beauty 

Luokka:Tarhayökköset