Hallakehrääjä

Hallakehrääjä (Poecilocampa populi), aikaisemmalta nimeltään haapakehrääjä, on karvakehrääjiin lukeutuva perhoslaji. Se kuuluu syksyn viimeisiin perhosiin.

 Koko ja ulkonäkö 
Hallakehrääjä on keskikokoinen, tukevarakenteinen ja karvainen perhonen. Yleisväritykseltään laji on tumma ja läpikuultavien, tummanharmaiden siipien poikki kulkee kaksi vaaleankellertävää juovaa. Siipiväli on 35–45 mm, naaraat ovat koiraita kookkaampia. Koirasperhosella on tuuheat, sulkamaiset tuntosarvet.

Toukka on kirjava, karvakehrääjille tyypilliseen tapaan karvainen. Toukan väritys vaihtelee, mutta sen niskassa on tunnusomainen punaruskea täplä.

 Levinneisyys ja lentoaika 
Laji on hyvin yleinen kaikkialla, missä kasvaa pajuja ja haapaa. Lentoaika alkaa vasta syyshallojen alettua ja Suomessa aikuiset perhoset ovat lennossa syyskuun loppupuolelta lokakuun loppuunhttp://www.insects.fi/Lepidoptera/Lasiocampidae/Poecilocampa/populi/Poecilocampa%20populi.htm, Keski-Euroopassa jopa joulukuulle saakka.

 Elinympäristö ja elintavat 
Hallakehrääjä suosii lehtipuuvaltaisia metsiä ja pensaikkoja. Naaras houkuttelee koiraita ilmaan erittämillään feromoneilla, jotka koiras haistaa tuuheilla tuntosarvillaan. Täysikasvuisten perhosten suuosat ovat surkastuneet ja aikuinen perhonen elääkin vain muutaman päivän, joiden aikana se parittelee ja munii.Nationalnyckeln till Sverges flora och fauna. Fjärilar: Ädelspinnare–tofsspinnare Lepidoptera: Lasiocampidae–Lymantriidae.  s. 112–114

Koiras lentää melko lyhyenä aikana alkuillasta mutta naaras jatkaa lentoa myöhempään yöhön. Perhonen kestää pientä pakkasta ja pysyy aktiivisena vaikka lämpötila putoaisikin nollan alapuolelle. Molemmat sukupuolet lentävät valolle. Parittelu kestää yöstä seuraavan päivän iltapäivään. Naaras munii 120–170 munaa puiden oksille ja kuorenrakoihin ja kuolee heti saatuaan viimeiset munat munituksi. Laji talvehtii munana. Toukat kuoriutuvat seuraavan vuoden huhti-toukokuussa ja ovat pääasiassa yöaktiivisia. Toukka on täysikasvuinen kesäkuun lopulla ja koteloituu rakentamansa kotelokopan sisään maahan, usein pudonneiden lehtien alle. Kotelossa perhonen aikuistuu jo kesän aikana mutta ne kuoriutuvat ulos kotelosta vasta ensimmäisten pakkasöiden jälkeen.

 Ravintokasvi 
Toukan pääasiallinen ravintokasvi on metsähaapa (Populus tremula), mutta se kelpuuttaa myös muita lehtipuita. Aikuinen perhonen ei syö mitään.

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 





Luokka:Karvakehrääjämäiset