Lahden lyseo

Lahden lyseo on yksi Lahden kaupungin ylläpitämistä lukiokoulutuksen yksiköistä. Lahden lyseon lukio ja Salpausselän lukio yhdistyivät elokuussa 2014 Lahden lyseoksi. Lahden lyseossa on 45 opettajaa ja 924 opiskelijaa lukuvuonna 2020–2021. Lahden lyseo sijaitsee aivan Lahden keskustassa. Lukiossa on yleislinja, mutta myös urheilun, luonnontieteiden, matematiikan ja teknologian erityistehtävälinjat. Yleislinjalla opiskelee yli 75 prosenttia opiskelijoista. Lahden lyseossa on myös liikuntalinja.

 Historia 
Lahden lyseo oli ensimmäinen itsenäisessä Suomessa perustettu valtion oppikoulu. Kun Lahden kaupunki perustettiin vuonna 1905, sinne oli ajan tavan mukaisesti saatava myös valtion oppikoulu. Sen perustaminen kuitenkin viivästyi sortovuosien ja sotien vuoksi. Lopulta 21. toukokuuta 1921 tasavallan presidentti K. J. Ståhlberg pystyi antamaan asetuksen ”lyseon perustamisesta Lahden kaupunkiin”. Aikoinaan ”lyseo” tarkoitti valtion oppikoulua ja erityisesti poikakoulua. Poikakouluna lyseo jatkoi vuoteen 1973, jolloin ensimmäiset tytöt tulivat taloon ja koulun nimikin muuttui väliaikaisesti ”Kariniemen yhteislyseoksi”. Kaksi vuotta myöhemmin Lahti siirtyi peruskoulujärjestelmään. Silloin lyseo otettiin kaupungin haltuun ja se eriytyi 1.1.1975 Lahden lyseon lukioksi ja Lahden lyseon yläasteeksi.

Valtion poikakouluna lyseo oli ”lahjakkaiden köyhien poikien koulu”, sillä lukukausimaksut olivat selvästi halvempia kuin Lahden muissa oppikouluissa. ”Lahjakkaat pojat” ja ”lahjakkaat tytöt” ovat usein menestyneet elämässään hyvin: lyseolaisia on professoreina, kenraaleina, suuryritysten pääjohtajina, kapellimestareina, muusikkoina ja ministereinä.

Lyseon erityispiirre on urheilu: koululaisurheilussa lyseo oli ennen peruskoulua Suomen menestyksekkäin oppikoulu. Kansainvälisesti ainakin toistaiseksi menestyksekkäin suomalainen jalkapallojoukkue oli pitkään Lahden lyseon joukkue, joka voitti vuonna 1973 ISF:n (kansainvälinen koulu-urheiluliitto) Euroopan mestaruuskisojen pronssin. Suomen lukioiden jalkapallomestaruuden Lahden lyseo on voittanut vuosina 1964 (SOU, Suomen Oppikoulujen Urheilijat), 1967 (SOU), 1975 (SOU) ja 2020 (KLL, Koululiikuntaliitto). Lahden lyseon ja Salpausselän lukion yhdistymisen myötä Salpausselän lukiossa toiminut urheilun erityistehtävälinja siirtyi lyseoon. Lahden lyseo onkin yksi Suomen viidestätoista urheilulukiosta.

Vaikka lyseossa on aina arvostettu henkistä kulttuuria, urheilun lisäksi matematiikka ja luonnontieteet ovat ehkä kuitenkin tunnusomaisinta toiminnalle. Vuonna 2003 lyseossa aloitti matemaattis-luonnontieteellinen erikoislinja, johon pyrittiin erikseen ja joka noudattaa omaa opetussuunnitelmaansa. Kansallisen erityistehtävän luonnontiede-, matematiikka- ja teknologialinja (LUMATE) sai vuonna 2018. Kansainvälisissä lukiolaisten tiedeolympialaisissa on lyseolainen sijoittunut mitalisijoille vuosina 2003, 2004 ja 2005.

Lahden lyseon päärakennus on valmistunut vuonna 1928. Rakennuksen arkkitehti oli Hjalmar Åberg, jonka suunnittelema Lahden kartano (nykyinen historiallinen museo), Lahden yhteiskoulun vanha osa ja lyseo edelleenkin muodostavat harvinaisen rakennustaiteellisen kokonaisuuden Lahden keskustassa. Lyseon klassista ulkonäköä on kuvattu sanalla ”ankara”. Lahdenkadun varressa oleva lukion yksinomaisessa käytössä oleva siipi on valmistunut vuonna 1963. Koko rakennuskompleksi peruskorjattiin vuosina 1988–1990 ja 2012–2014.

 Tunnettuja lyseolaisia 
psykiatrian professori Kalle Achté
vuorineuvos Erkki Ahola
arkkitehti Juhani Boman
professori Kari Enqvist
mediatutkija Veijo Hietala
professori Osmo Hänninen
päätoimittaja Olli Järvinen
kustantaja Antti Kivekäs
ympäristötutkija Atte Korhola
poliitikko Eija-Riitta Korhola
meteorologi Kerttu Kotakorpi
historianopettaja ja kirjailija Kai R. Lehtonen
kuvataiteilija Tapani Lemminkäinen
muusikko Arttu Lindeman
kirjailija-kääntäjä Jukka Mallinen
poliitikko Maria Mäkynen
kuvittaja-sanoittaja Rauli Nordberg
ornitologi Valto A. Peiponen
kapellimestari Erkki Pullinen
juristi ja poliitikko Pentti E. Rantanen
ympäristötutkija Jussi Raumolin
kansanedustaja Väinö Saario
kapellimestari Jukka-Pekka Saraste
painija Arvi Savolainen
toimittaja Tuija Siltamäki
liikuntapedagogiikan professori Risto Telama
muusikko Jare ”Cheek” Tiihonen
kauppaneuvos Kauko Uusitalo
manageri Seppo Vesterinen
 Rehtorit 

 Lahden lyseon rehtorit (1921–1974) 
fil. maisteri Hannes Sirola 1921–1929, oppikoulun rehtori
fil. maisteri Artturi Tähtinen 1929–1951, oppikoulun rehtori
SMC-pastori Antti Raipala 1951–1971, oppikoulun rehtori
fil. maisteri Pentti Partanen 1971–1974, oppikoulun rehtori
fil. maisteri Pekka J. Manninen 1974, oppikoulun rehtori

 Lahden lyseon yläasteen rehtorit (1975–2012) 
voimistelunopettaja Mikko Komula 1975–1978, yläasteen rehtori (Yläasteen toiminta alkoi 1.1.1975.)
voimistelunopettaja Juhani Pääkkö 1978–1987, yläasteen rehtori
luonnont. kandidaatti Ilkka Suomi 1987–2008, yläasteen rehtori
fil. maisteri Pirjo Sirviö 2008–2012, yläasteen rehtori. (Yläasteen toiminta lakkasi 31.7.2012.)

 Lahden lyseon lukion (1975–2014) ja Lahden lyseon rehtorit (2014 alkaen) 
fil. maisteri Pekka J. Manninen 1975–1994, lukion rehtori (Lahden lyseon lukion toiminta alkoi 1.1.1975.)
fil. kandidaatti Martti Lehto 1995–2007, lukion rehtori
fil. tohtori Tero Matkaniemi 2007–2012, lukion rehtori
fil. maisteri Kalle Nieminen 2012–2014, lukion rehtori, väliaikainen
fil. maisteri Heikki Vuori 2014–2015, lukion rehtori (Lahden lyseon lukio -nimi muutettiin Lahden lyseoksi 1.8.2014.)
fil. tohtori Tero Matkaniemi 2015–edelleen, lukion rehtori

Lähteet

 Viitteet 

Aiheesta muualla
Lahden lyseo 

  Suomen lukiot   Päijät-Häme: Lahden seutu
Erkko-lukio |
Heinolan lukio |
Hollolan lukio |
Kannaksen lukio |
Kärkölän lukio |
Lahden lyseon lukio |
Lahden yhteiskoulun lukio |
Lahden Rudolf Steiner -koulu |
Mukkulan lukio |
Nastopoli lukio |
Padasjoen lukio |
Salinkallion lukio |
Salpausselän lukio |
Sysmän yhteiskoulun lukio |
Tiirismaan lukio |
Vääksyn Yhteiskoulu

Luokka:Lahden lukiot
Luokka:Kartano (Lahti)