Heinähukka

Heinähukka (Macrothylacia rubi) on karvakehrääjiin kuuluva keskikokoinen perhoslaji. Se kuuluu alkukesän yöperhosiin, mutta lajin tapaa helpoimmin toukkana.

 Koko ja ulkonäkö 
Heinähukan koiraat ja naaraat eroavat ulkonäöltään jonkin verran. Koirasperhoset ovat punertavan ruskeita ja naaraat vaalean rusehtavanharmaita. Etusiiven poikki kulkee molemmilla sukupuolilla kaksi kapeaa, vaaleaa raitaa kun takasiipien väritys on tasainen. Erotuksena muista samantapaisista lajeista, heinähukan etusiivessä ei ole vaaleaa keskitäplää. Koirailla on tuuheat, sulkamaiset tuntosarvet. Siipiväli on 40–65 mm ja naarasyksilöt ovat selvästi koiraita kookkaampia.http://www.perhostutkijainseura.fi/historia/lasiocampidae/mac-rubi.htm http://perhoset.1g.fi/A/A01/A01_08/rubi.htmhttp://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/m/macrothylacia_rubi.html

Nuori toukka on tumma ja siinä on kapeita, keltaisia poikkijuovia. Täysikasvuinen toukka on silmiinpistävä, jopa kymmensenttinen ja mustanruskea. Toukat ovat kokonaan tuuhean karvan peittämiä ja ihokontakti karvojen kanssa voi aiheuttaa voimakkaan allergisen reaktion.http://www.ksml.fi/teemat/luontokuvat/yoperhoset/hein%C3%A4hukka/25609 http://www.kolumbus.fi/silvonen/lnel/b/macrubi.htm 

 Levinneisyys ja lentoaika 
Heinähukka on hyvin yleinen laji Oulun korkeudelle saakka. Lentoaika on Suomessa kesäkuun alusta heinäkuun alkuun.
http://www.insects.fi/Lepidoptera/Lasiocampidae/Macrothylacia/rubi/Macrothylacia%20rubi.htm

 Elinympäristö ja elintavat 
Laji talvehtii täysikasvuisena toukkana ja tavallisimmin heinähukan tapaa syksyllä toukkien etsiessä talvehtimispaikkaa tai keväällä kun toukat lähtevät uudestaan liikkeelle. Toukat koteloituvat keväällä maahan rakentamansa harvan, putkimaisen kotelokopan sisään. Kotelovaihe kestää 5–8 viikkoa.Nationalnyckeln till Sverges flora och fauna. Fjärilar: Ädelspinnare–tofsspinnare Lepidoptera: Lasiocampidae–Lymantriidae.  s. 133–134

Heinähukkaa tavataan kaikenlaisissa heinää kasvavissa ympäristöissä. Koiraat lähtevät lentoon iltapäivällä, yleensä aurinkoisella säällä. Naaraat piileskelevät kasvillisuuden seassa ja aktivoituvat vasta hämärän tullessa. Naaraat käyttävät feromoneja houkutellakseen koiraita luokseen. Molemmat sukupuolet lentävät valolle, naaraat koiraita useammin.

Naaras munii noin 250 munaa heinille 30–40 munan ryhmiin. Toukat ovat aktiivisia öiseen aikaan.

 Ravintokasvi 
Toukka elää monilla ravintokasveilla, mm. eri heinälajeilla (Poaceae), koivuilla (Betula), pajuilla (Salix), mustikalla (Vaccinium myrtillus), kanervalla (Calluna vulgaris) ja vadelmalla (Rubus idaeus). Talvehtinut toukka ja aikuinen perhonen eivät syö juurikaan mitään.

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 
Suomen Perhoset: Heinähukka
Ötökkätieto: Heinähukka (Macrothylacia rubi)
University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Macrothylacia rubi 
Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Macrothylacia rubi 
UK Moths 

Luokka:Karvakehrääjämäiset