Lentorykmentti 2

Lentorykmentti 2 (LeR 2) oli Suomen ilmavoimien joukko-osasto vuosina 1938–1952.

 Perustaminen 
Lentorykmentti 2 perustettiin 1. tammikuuta 1938 Lentoasema 1:n tilalle Uttiin komentajanaan everstiluutnantti Richard Lorentz. Rykmentti muodostui lentolaivueista 24 ja 26, joiden kalustona oli aluksi Gloster Gamecock- ja Bristol Bulldog -hävittäjät. Vuoden 1939 aikana laivueet saivat käyttöönsä Fokker D.XXI -koneet.Keskinen & Stenman, s. 5.

 Talvisota 
Talvisodan alkaessa 30. marraskuuta 1939 LLv 24 tukeutui Immolan ja Suur-Merijoen kentille kalustonaan 35 Fokkeria. Heinjoelle sijoitetulla LLv 26:lla oli ainoastaan kymmenen Bulldogia sen luovutettua Fokkerinsa LLv 24:lle. Lentorykmentti 2:n tehtäväksi annettiin torjuntalennot Karjalan kannaksella. LLv 24:n vastuualueeksi asetettiin Kannaksen luoteispuoli LLv 26:n huolehtiessa varsinaisesta Kannaksesta. Vähäisen konekaluston takia toiminnan pääpaino oli pommikoneiden torjunnassa, hävittäjätaisteluita käskettiin välttämään ja maataistelulennot oli kokonaan kielletty.Keskinen & Stenman, s. 8.

Joulukuussa rykmenttiin perustettiin LLv 28, joka sijoitettiin Säkylään. Laivue aloitti toimintansa kuitenkin vasta helmikuussa 1940 saatuaan kalustokseen Morane-Saulnier M.S.406 -hävittäjät. Tammikuussa muodostettiin Hollolaan LLv 22 odottamaan yhdysvaltalaisia Brewster F2A-koneita, joista vain muutamia ehti palvelukseen ennen sotatoimien päättymistä.Keskinen & Stenman, s. 16. Helmikuussa suurhyökkäyksen alettua LLv 24 sai tehtäväkseen Kannaksen suojauksen. LLv 26 suojasi lisäksi Laatokan Karjalaa saatuaan aluksi Gloster Gladiator -koneita ja helmikuun lopulla Fiat G.50 -hävittäjiä.Keskinen & Stenman, s. 18–19. Maaliskuussa maataistelukielto kumottiin ja kaikki laivueet vedettiin Viipurinlahdelle maihinnousuntorjuntaan.Keskinen & Stenman, s. 20.

Talvisodassa rykmentti lensi 3 486 sotalentoa saavuttaen 170 ilmavoittoa 23 koneen menetyksin.

 Jatkosota 
Jatkosodan alkaessa 25. kesäkuuta 1941 rykmentillä oli alaisuudessaan LLv 24, LLv 26 ja LLv 28. Lentolaivue 24 tukeutui Vesivehmaan ja Selänpään lentokentille Brewster-koneilla. LLv 26 oli sijoitettu Joroisiin Fiat-kalustolla ja LLv 28 Naarajärvelle Moraneilla. Sodan alkupäivinä rykmentin tehtävänä oli liikekannallepanon suojaus.Keskinen & Stenman, s. 30. Kesäkuun lopussa rykmentti sai tehtäväkseen Karjalan armeijan suojauksen sen edetessä Laatokan ja Aunuksen Karjalaan.Keskinen & Stenman, s. 35. Syyskuuhun mennessä rykmentin esikunta oli siirtynyt Salmiin ja laivueet Immolaan ja Lunkulaan. 16. syyskuuta LLv 26 irrotettiin rykmentistä ja liitettiin Lentorykmentti 3:een.Keskinen & Stenman, s. 46.

Vuoden 1942 alussa hyökkäysvaiheen päätyttyä rykmentti oli siirtynyt aina Petroskoihin asti. LLv 24 suojasi Maaselän kannasta Nurmoilan, Kontupohjan ja Tiiksjärven kentiltä. LLv 28:n tehtävänä oli Äänisen alueen suojauslennot Viitanasta ja Petroskoista käsin.Keskinen & Stenman, s. 64–65. Toukokuussa  ilmavoimien joukko-osastot järjesteltiin uudelleen toiminta-alueidensa mukaan. LeLv 16 liitettiin Lentorykmentti 2:een. Laivueen tehtäväksi annettiin tiedustelu rykmentin alueella Petroskoista ja Vitskasta käsin, kalustonaan Gladiator-, Westland Lysander- ja Fokker C.X -koneet.Keskinen & Stenman, s. 76–77. Heinäkuussa LeLv 24 siirtyi Karjalan kannakselle ja liitettiin LeR 3:een, jolloin LeLv 28:n vastuulle jäi koko toiminta-alueen suojaus.Keskinen & Stenman, s. 80.

16. kesäkuuta 1943 rykmentin komentajaksi tuli everstiluutnantti Raoul Harju-Jeanty.Keskinen & Stenman, s. 94. Helmikuussa 1944 laivueet nimettiin tehtäviensä mukaan uudelleen, jolloin LeLv 16:sta tuli Tiedustelulentolaivue 16 ja LeLv 28:sta Hävittäjälentolaivue 28.Keskinen & Stenman, s. 100. Kesä-heinäkuussa suurhyökkäyksen alettua rykmentti ja sen laivueet vetäytyivät Värtsilään.Keskinen & Stenman, s. 102. Heinäkuussa HLeLv 28 sai käyttöönsä Suomessa alkuperäistä tehokkaamman moottorin saaneita Mörkö-Moraneja sekä joukon Messerschmitt Bf 109 -koneita.Keskinen & Stenman, s. 104–105. Elokuussa rykmenttiä vahvistettiin vielä HLeLv 26:lla, jolla oli jäljellä 5 Brewsteriä, ja TLeLv 16 sai käyttöönsä kotimaisia Myrsky-koneita.

Aselevon jälkeen syyskuussa laivueet vedettiin Hollolan ja Onttolan kentille. Rykmentti osallistui Lapin sotaan osana erikoisosasto Sarkoa tehtävänään torjunta- ja tiedustelulennot ja pommikoneiden suojaus.Keskinen & Stenman, s. 106.

Sotien jälkeen
Joulukuussa 1944 ilmavoimat siirtyi rauhanajan vahvuuteen ja Lentorykmentti 2 sijoitettiin Rissalaan. HLeLv 28 nimettiin uudelleen Hävittäjälentolaivue 21:ksi kalustonaan Mörkö-Moranet ja HLeLv 26 Hävittäjälentolaivue 23:ksi Messerschmitt-koneilla. Syyskuussa 1948 HLeLv 21 lakkautettiin Morane-kaluston poistuessa käytöstä. Lentorykmentti 2 lakkautettiin kokonaan 1.12.1952 ilmavoimien uudistuksessa.Keskinen & Stenman, s. 110.

 Lähteet 

 Viitteet 

*