Oskar Rancken

Johan Oskar Immanuel Rancken (23. tammikuuta 1824 Mietoinen – 30. maaliskuuta 1895 Vaasa) oli suomalainen filosofian tohtori, professori ja lyseon lehtori. Hänet tunnettiin erityisesti Pohjanmaan rannikon ruotsinkielisen kansanperinteen kerääjänä.

Ranckenin vanhemmat olivat Mietoisten kappalainen Engelbrekt Rancken ja hänen ensimmäinen vaimonsa Anna Maria Hirn. Hän kävi Turun lukiota ja pääsi ylioppilaaksi 1840. Rancken valmistui filosofian kandidaatiksi ja maisteriksi 1844 sekä lisensiaatiksi 1850 ja tohtoriksi 1853.

Rancken oli 1974 muodostetun Vasa Svenska Lyceumin ensimmäinen rehtori.Martin Gripenberg, Vasa övningsskolas gymnasium, Svenska skolhistoriska föreningen i Finland. Viitattu 24.7.2024

Rancken toimi Vaasan lukion ja lyseon saksan kielen opettajana vuodesta 1846 ja historian lehtorina 1854–1876 sekä Vaasan lyseon historian ja maantiedon lehtorina 1885–1887. Hän sai professorin arvomimen 1891. Eläkkeelle jäätyään Rancken lahjoitti 1886 suuren kirjakokoelmansa ja yksityisarkistonsa Vaasan lyseolle.

Rancken julkaisi vuonna 1860 appensa Carl Henrik Aspin historiallisesti merkittävän päiväkirjan.

Rancken oli naimisissa kaksi kertaa: vuosina 1850-1870 Kristina Vilhelmina Aspin (k. 1870) kanssa ja vuodesta 1885 Elin Maria Mannelinin kanssa.
 Teoksia 
  Bidrag till femtio-åriga minnet af Döbeln och björneborgarne : i finska kriget 1808 och 1809 : anteckningar af en civil tjensteman vid Björneborgs regemente, utgifne med tillagde noter af J. O. J. Rancken. Stockholm : Albert Bonnier, 1860.
 Förteckning öfver folksånger, melodier, sagor och äfventyr från det svenska Österbotten i handskrift, samlade af J. Oskar I. Rancken. Nikolaistad 1874
 Michael Choraeus, skalden, belyst genom några förut otrycka skriftstycken, såsom bilagor till hans biografi, samlade och utgifna af J. Oskar I. Rancken. Nikolaistad 1875
 Adolf Ivar Arvidssons landsförvisning och ställning till pseudonymerna Pekka Kuoharinen och Olli Kekäläinen. Helsingfors Dagblad 1879
 M. A. Castréns medarbetare Johan Bergstadi : biografisk tecknad, och dennes dagbok öfver resa till östliga länder 1845-1846. Wasa (Nikolaistad) 1884
 Jac. Garbr. Leistenius' samlade dikter jemte lefnadteckning, utgifna af J. Oskar Rancken. Wasa 1886
 Utslag, Kgl. Svea hofrätts, ang. landshöfdingens i Wasa M. Wanbergs förhållande under kriget 1808, medd. af J. O. I. R. Wasa 1886
 Adam Gust. Weissman v. Weissenstein : Dagbok under en del af finska kriget 1808 : med belysningar. Bonnier, Stockholm 1887
 Om J. W. v. Goethes skådespel Torqvato Tasso i öfversättningar till svenska : literaturhistoriskt minne. Wasa 1888
 Om tobak. Wasa 1888
 Peter Johan Blad : Anteckningar under en ekonomisk resa till Tyskland, Nederländerna och Paris 1799-1800, teoksessa Reseanteckningar af P. J. Bladh och C. F. Hornstedt, kirjoittajat J. O. I. Rancken ja Elis Lagerblad. Svenska litteratursällskapet i Finland, Helsingfors 1888
 Sastamala : H. G. Porthans jemte efterföljares misstag derom ; med ledning af C. H. Asp framlagdt. Wasa 1888 (lyhennetty suomennos nimellä Sastamala, Tyrvään seudun museo- ja kotiseutuyhdistys, Vammala 1963)
 Förteckning öfver folksånger, melodier, sagor och äfventyr från det svenska Österbotten, i handskrift samlade 2, teoksessa Wasa lycei program för 1889-90. Nikolaistad 1890
 Immanuel Ilmoni : Två resebref från kontinenten 1828, 1829 ; påträffade och med belysningar utgifna af J. O. I. Rancken. Wasabladet, Wasa 1891
 Immanuel Ilmoni : Fem resebref från kontinenten 1828-1830; med några belysningar af J. O. I. Rancken. Nikolaistad 1894

 Lähteet 

  Luettu 8.2.2010

Viitteet

 Kirjallisuutta 
 Bregenhöj, Carsten (toim.) : Oskar Rancken. Pedagog och samlare, folklivsvetare och historiker. Skrifter utgivna av Svenska litteratursällskapet i Finland 632. Svenska litteratursällskapet i Finland, Helsingfors 2001 

 Aiheesta muualla 
 Antti Manninen : Historiantutkija Oskar Rancken keräsi ja lahjoitti suuren kirjastonsa. Helsingin Sanomat 6.1.2008

Luokka:Suomalaiset opettajat
Luokka:Suomalaiset professorin arvonimen saaneet
Luokka:Vuonna 1824 syntyneet
Luokka:Vuonna 1895 kuolleet