An Giang

An Giang on Vietnamin maakunta Mekongjoen suiston alueella maan eteläosassa. Se sijaitsee Kambodžan vastaisella rajalla. Sen hallinnollinen keskus on Rạch Giá. Maakunnan pinta-ala on 9 888,91 neliökilometriä, ja siellä on noin 4 952 238 asukasta (vuonna 2025).

An Giang jakautuu 85 kuntaan, 14 suuralueeseen ja 3 erityisalueeseen. Maakunta suureni huomattavasti vuoden 2025 hallinnollisessa uudistuksessa, kun siihen liitettiin Kiên Giangin maakunta.  

 Maantiede 
An Giang on melko tasaista aluetta, vaikkakin maakunnan luoteisosissa lähellä Kambodžan rajaa on myös Cam-vuoristo, johon kuuluu seitsemän vuorta. Koska sen alueella virtaa monia jokia, maaperä on hedelmällistä ja maakunta tuottaakin paljon riisiä. An Giangin suurimmat kaupungit olivat ennen vuotta 2025 sen pääkaupunki Long Xuyên sekä Châu Đốc. Sen lämpötila on vuoden ympäri yleensä noin 26–28 astetta. Säätilassa on kaksi kautta, kuiva kausi joulukuusta huhtikuuhun ja monsuunikausi toukokuusta marraskuuhun. Alueella on usein tulvia elokuusta marraskuuhun. 

Ennen vuotta 2025 maakunta jaettiin yhdeksään piirikuntaan, jotka ovat An Phú, Tân Châu, Phú Tân, Châu Phú, Thoại Sơn, Chợ Mới, Tịnh Biên, Châu Thành ja Tri Tôn. 

 Historia 
An Giangia asuttivat ensin vietnamilaiset siirtolaiset, jotka muuttivat pohjoisesta etsiessään uutta asuinpaikkaa. Uskotaan, että se oli Óc Eo-kulttuurin tärkeä keskus sen hyvän sijainnin ansiosta. An Giang tunnetaan sen silkkituotannosta. Siitä tuli maakunta vuonna 1832. An Giangissa asuu useita etnisiä vähemmistöjä, joista suurin on krom-khmerit. Maakunnan alueella tapahtui Ba Chúcin verilöyly huhtikuussa 1978. Tuolloin punaiset khmerit aloittivat hyökkäyksensä Vietnamin rajalle ja tappoivat yli 3 000 ihmistä.

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

Luokka:Vietnamin maakunnat