Anttila (Kouvola)

Anttila on kylä Kouvolan Valkealassa, Vekaranjärven kaupunginosassa. Kylä sijaitsee entisen Valkealan kunnan pohjoisosassa, toisen Salpauselän Selänpäänkankaan eteläpuolella.Suomen luonnonsuojeluliiton Kymenlaakson piirin 22. vuosijulkaisu 2016, s. 8. Kymenlaakson luonnonsuojelupiiri ry, 2016. Anttilan naapurikyliä ovat Hevosoja, Kääpälä, Pihlajasaari, Selänpää, Multamäki, Toikkala, Vekaranjärvi ja Vuohijärvi. 

Anttilan kylässä oli vuonna 2015 asukkaita 325. Kylässä oli 1990-luvulle saakka postikonttori, pankki, kaksi kauppaa ja koulu. Viimeisenä näistä viidestä, juuri 90 vuotta täyttänyt kyläkoulu lopetti toimintansa vuoden 2003 elokuussa. Nykyisin yksityisomistukseen siirtyneen koulun sivurakennuksessa toimii kesäkahvila Pehtoori, joka on palvelupiste myös Repoveden kansallispuistoon matkaaville. Kesäkahvilan lisäksi paikallisia asukkaita ja matkailijoita kylässä palvelevat Aholan Vierastalo, parturikampaamo, ravitalli ja ratsastuskoulu. 1970-luvulla kylän maamiesseura rakensi talkoilla kyläläisten yhteiskäyttöön suuren Jukola nimisen rantamajan saunoineen Vuohijärven rantaan Muukonlahteen. Anttilan kylän yrityksistä tunnetuin on Siekkelin Puutyö Ky. Vekaranjärven varuskunta on kaupunginosan merkittävä työllistäjä.Kymenlaakson kylät tutuiksi. Aktiivinen kylä – matkalla Repovedelle. Latautuva PDF. Metsänhoitoyhdistys Kymenlaakso, s.  18. 2015.

 Historia 
Anttilan alkuperäinen nimi oli Metsännenä (Medhsennenä). Varhaisin mainita Metsännenästä on vuodelta 1543, jolloin kylässä oli kolme taloa. Vuonna 1551 taloluku oli noussut huomattavasti, talojen määrä oli 12. Laajetessaan kylä jakautui Ala-, Kesk- ja Yläkylään sekä Mietunahoon.Poutiainen Hannu - Tuomenoja Siiri - Nieminen Inga: Kouvola Selänpään pohjavedenottohankkeen pohjaveden siirtolinjojen muinaisjäännösinventointi 2014, s. 28. Mikroliitti Oy, 2014. Kylännimi Anttila ilmestyy asiakirjoihin 1560-luvulla. Kylässä on ollut ilmeisesti Anttila-niminen talo, joka on saanut nimensä talon ensimmäisestä isännästä Antista. Vanhempia kylän kantataloja oli kymmenen ja vielä pian 1500-luvulla isäntiä oli jo lähes kaksikymmentä.Hamari Risto - Miettinen Timo - Kepsu Saulo: Valkealan historia I, s. 237. Valkealan kunta, kulttuuri- ja kotiseutulautakunta, 1990.  Alakylässä oli 1700-luvun lopulla 12 taloa, Keskkylässä nykyisten Seppälän ja Heikkilän tienoilla oli 7 taloa ja Yläkylässä nykyisen Jaakkolan läheisyydessä oli 4 taloa. Mietunahossa oli 7 taloa.

 Nähtävyyksiä 
Anttilan Yläkylässä on luonnonmuistomerkki NekkakiviKymenlaakson kulttuuriympäristökartoitus 2008: Anjalankoski, Elimäki, Hamina, Iitti, Jaala, Kotka, Kouvola, Kuusankoski, Miehikkälä, Pyhtää, Valkeala, Virolahti, s. 275. Kaakkois-Suomen ympäristökeskus, 2008., Jaakkolanmäellä sijaitseva 4,9 m korkea ja 8 m leveä sfinksiä muistuttava siirtolohkare. 

Torasjoen Ulpaskoskessa on Anttilan mylly ja saha. Myllyn rakennutti Haminasta Anttilaan muuttanut mamselli Sofia Bruun 1850-luvulla. Mamsellin tilaa kutsuttiin Anttilan hoviksi. Koskessa oli alkuaan lankkupato ja kivipato on rakennettu vuonna 1921. Ensimmäinen saha rakennettiin paikalle 1800-luvun lopulla ja nykyinen saha rakennettiin 1920-luvun puolivälissä.

Kylän alueelle suunnitellaan 227 hehtaarin kokoista luonnonsuojelualuetta, koska toisen Salpausselän Lautakorven lähteiköllä kasvaa uhanalaiseksi luokiteltua harsosammalta.Yle Uutiset: Kouvolaan suunnitellaan uutta luonnonsuojelualuetta – kompensoisi Kullasvaaran logistiikka-alueen rakentamistöiden mahdollisia tuhoja. 25.9.2020. https://yle.fi/uutiset/3-11562898Kouvolan teknisen lautakunnan esityslistat ja pöytäkirjat: Kouvolaan uusi luonnonsuojelualue. 24.9.2020. https://www.kouvola.fi/ajankohtaiset/kouvolaan-uusi-luonnonsuojelualue/

Lähteet

Aiheesta muualla
Anttilan kylän kotisivut. Web Archive 2013.

Luokka:Valkealan kylät