Quảng Ninh

Quảng Ninh on Vietnamin maakunta maan koillisosassa Đông Bắcin alueella Kiinan rajalla. Maakunnassa on 1 497 447 asukasta (vuonna 2025) ja sen pinta-ala on 6 207,95 neliökilometriä. Maakunnan väestötiheys on siten 241 asukasta neliökilometrillä. Quảng Ninhin pääkaupunki on Hạ Long, joka sijaitsee Etelä-Kiinan mereen kuuluvan Hạ Longin lahden rannikolla. Luonnonkaunis lahti on valittu Unescon maailmanperintöluetteloon vuonna 1994.

 Maantiede 
Quảng Ninhin maakunta sijaitsee aivan Vietnamin koillisosassa Kiinan rajalla Etelä-Kiinan meren rannikolla maan pääkaupungin Hanoin itäpuolella. Quảng Ninh on osa epävirallista Đông Bắcin hallintoaluetta. Maakunnan muoto on pitkänomainen: idässä se rajautuu Kiinaan, etelässä Tonkininlahteen, lännessä Hải Dươngin maakuntaan ja Hải Phòngin kaupunkiin sekä pohjoisessa Bắc Giangin ja Lạng Sơnin maakuntiin. Maakunnan rannikko on rikkonainen ja sen edustalla on yhteensä 2 000 erikokoista saarta. Rajaa Kiinan kanssa on yhteensä 132,8 kilometriä.

Yli 80 prosenttia maakunnan alueesta on kukkulaa tai vuoristoa. Vuorialueet voidaan jakaa itäiseen ja läntiseen osaan, joista edellinen on pääosin Kiinassa sijaitsevan Shiwan dashan -vuorijonon () jatke. Vuoret kohoavat yli tuhannen metrin korkeuteen. Rannikkotasangolla ja maakunnan keskiosassa on eroosion kuluttamia matalia kukkuloita, joilla on peltoja ja jokilaaksoja. Rannikolla on estuaareja, joihin on muodostunut maan kulkeutumisen kautta vuorovesialankoja. Rannikon tuhansista saarista suurimmat ovat Cái Bâu ja Bản Sen, pienimmät ainoastaan kivenlohkareita. Kaksi kolmasosaa Vietnamin saarista sijaitsee Quảng Ninhin maakunnassa. Osa ainutlaatuisesta saaristomaisemasta, Hạ Longin lahti, on otettu Unescon maailmanperintöluetteloon. Vân Ðônin ja Cô Tôn piirikunnat sijaitsevat saaristoalueella.

Maakunnan alueella virtaa lukuisia jokia, joista suurin osa on kuitenkin pieniä. Neljä suurinta jokea ovat Thái Binh, Ka Long, Tiên Yên ja Ba Chẽ. Yksitoista jokea on 15–35 kilometrin pituisia. Valtaosa pienistä joista kuivuu talvella, mutta kesällä vettä on runsaasti ja virtaama jopa 1 500 kuutiometriä sekunnissa. Maakunnan edustan merialue on Vietnamin kylmin, ja sen lämpötila saattaa talvisin pudota 13 °C:n alapuolelle.

 Ilmasto 
Quảng Ninhissä on Pohjois-Vietnamille tyypillinen ilmasto, johon vaikuttavat sekä meri että vuoret. Vuoden keskimääräinen lämpötila on yli 21 °C ja vuodessa sataa keskimäärin jopa 1 700–2 400 millimetriä. Sateet keskittyvät erityisesti heinä- ja elokuulle: talvella sataa vähän. Maakunta on talvisin koillismonsuunien vaikutuksen alla. Monsuuni tuo Kiinasta kylmää ilmaa, ja lämpötila saattaa vuoristoalueilla pudota nollan alapuolelle. Kesällä vuorostaan erityisesti rannikko- ja saaristoalueet kärsivät rajuistakin myrskyistä. 

Maakunnan sisällä on ilmastollisia eroja. Kiinan rajalla ilmasto on kylmempi ja sateisempi – vuodessa sataa keskimäärin 2 751 millimetriä – kun taas etelässä on lämpimämpää ja kuivempaa. Korkealla vuoristossa (Ba Chẽn ja Hoành Bồn piirikunnat) sateita on vähän ja pakkasta keskimäärin 20 päivää vuodessa.

 Aluejako 
pienoiskuva|Hạ Longin lahden jyrkkäpiirteisiä karstisaaria.
pienoiskuva|Veneillä liikkuvia kauppiaita Hạ Longin lahdella.
Quảng Ninhin maakunta jakautuu 22 kuntaan, 30 suuralueeseen ja kahteen erityisalueeseen.

Ennen vuoden 2025 hallinnollista uudistusta maakunta jakautui kymmeneen piirikuntaan (), kahteen kaupunkipiirikuntaan () ja kahteen kaupunkiin ():

 Alue Tyyppi Asukasluku Pinta-ala Ba Chẽ  piirikunta  18 123  605,6 Bình Liêu  piirikunta  27 890  473,1 Cẩm Phả  kaupunkipiirikunta  160 745  339,0 Cô Tô  piirikunta  5 195  47,3 Đầm Hà  piirikunta  32 765  309,3  Đông Triều  piirikunta  154 566  396,6 Hạ Long  kaupunki  200 774  271,5 Hải Hà  piirikunta  52 061  512,5 Hoành Bồ  piirikunta  42 566  843,7 Móng Cái  kaupunki  75 852  516,6 Tiên Yên  piirikunta  44 591  645,4 Uông Bí  kaupunkipiirikunta  99 985  243,5 Vân Đồn  piirikunta  41 081  551,5 Yên Hưng  piirikunta  131 026  331,9

 Väestö 
Vuonna 2025 maakunnassa oli 1 497 447 asukasta. Maakunnan väestötiheys on siten yli 241 asukasta neliökilometrillä. Väestö ei ole kuitenkaan tasaisesti jakautunut: maakunnan länsiosassa, jossa pääkaupunki Hạ Long sijaitsee, asutaan tiheämmin. Esimerkiksi vuonna 2009 Yên Hưngin piirikunnan väestötiheys oli 415 asukasta neliökilometrillä, kun taas itäosien piirikuntien väestötiheys oli paljon alhaisempi, Ba Chẽn piirikunnassa vain 30 asukasta neliökilometrillä ja Vân Đồnin piirikunnassa 74 asukasta neliökilometrillä. Quảng Ninhin väestö on huomattavan nuorta. Alle 15-vuotiaita on 37,5 prosenttia, yli 55-vuotiaita naisia ja 60-vuotiaita miehiä vain 7,1 prosenttia. Erityisen nuorta väestö on vuoristoseuduilla, jossa lasten osuus on jopa 45 prosenttia väestöstä, ja näillä alueilla myös väestönkasvu on keskimääräistä voimakkaampaa. Maakunnan väestönkasvu on 1,66 prosenttia vuodessa, alhaisempi kuin koko Vietnamin 2,14 prosenttia (vuonna 2009).

Quảng Ninhin maakunnan alueella asuu yhteensä 22 etnistä ryhmää, joista kuitenkin vain kuuden väkiluku ylittää tuhannen henkilön rajan. Suurin ryhmä on vietnamilaiset, joita on 89,23 prosenttia maakunnan väestöstä. Muita merkittäviä kansanryhmiä ovat yaot, tàyt, sán dìut, sán chayt ja hoat. Yli sadan henkilön rajan ylittävät nùngit ja mườngit, muita etnisiä ryhmiä asuu maakunnassa alle sata henkeä. Tàyt, sán dìut ja sán chayt asuvat matalilla vuorilla ja harjoittavat pääasiassa riisinviljelyä; hoat ovat vuorostaan Quảng Ninhiin muuttaneiden kiinalaisten jälkeläisiä.

 Kulttuuri 
 Nähtävyydet 
pienoiskuva|Yên Tử -vuori.
Quảng Ninhin maakunnan tärkein nähtävyys lienee Hạ Longin lahti, joka on otettu Unescon maailmanperintöluetteloon. Lahdessa on lähes kaksi tuhatta kalkkikivisaarta, joita peittää viidakkomainen kasvillisuus. Useissa saarissa on valtavia luolia, joista suurin on Hang Đầu Gỗn luola. Ranskalaisia turisteja alkoi käydä lahdella jo 1800-luvulla. Matkailijoita houkuttelee myös Bái Tử Longin lahti, ja maakunnan rannikolla onkin lukuisia uimarantoja ja lomakohteita. Quảng Ninhissä on kuitenkin myös monia historiallisia nähtävyyksiä:

Trần-dynastian temppeli ja kuninkaalliset haudat An Sinhissä Đông Triềun piirikunnassa. Alueella on kahdeksan kuninkaan haudat.
Bạch Đằngin taistelun yhteydessä pystytetyt seipäät Yên Hưngin piirikunnassa. Vietnamilaiset voittivat vuonna 1288 käydyssä taistelussa mongoliarmeijan. Kansallissankari Trần Hưng Đạo käski miehiään pystyttämään Bạch Đằng -jokeen teräskärkisiä puuseipäitä puolustusvarustukseksi. Lähellä on Trần Hưng Đạon temppeli.
Yên Tử -vuoren historialliseen alueeseen kuuluu pagodeja, erakkomajoja, torneja ja metsiä. Vuori on yksi Vietnamin kuuluisimmista. Trần-dynastian kuninkaat harjoittivat vuorella buddhalaisuutta ja perustivat Trúc Lâm -lahkon. Vuodesta 2025 vuoristossa on Unescon maailmanperintökohde Yên Tửn–Vĩnh Nghiêmin–Côn Sơnin muistomerkkien ja maisemien kokonaisuus.
Bài Thơ -vuori, kirjaimellisesti ”runo”, sijaitsee Hạ Longin lahden rannikolla. Vuori sai nimensä, kun kuningas Lê Thánh Tông pysähtyi paikalla vuonna 1468, sai inspiraation paikan kauneudesta ja kaiverrutti runon vuoren seinään. Vuoren juurella Hạ Longin kaupungissa sijaitsevat Trần Quốc Nghiễnin temppeli ja Long Tiênin pagodi. 
Cửa Ôngin temppeli sijaitsee Cẩm Phản kaupungissa. Se on rakennettu 1800-luvun alussa.

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

 Maakunnan kotisivut  

Luokka:Vietnamin maakunnat