Nam Việt

Nanyue ( ) oli muinainen valtakunta, joka sijaitsi 200–100-luvuilla eaa. nykyisen Kiinan Guangdongin, Guangxin ja Yunnanin maakuntien sekä Pohjois-Vietnamin alueilla. Vietnamissa ajanjaksosta käytetään nimitystä Triệu-dynastia.

Han-kiinalainen kenraali Zhao Tuo perusti valtakunnan Qin-dynastian lopussa. Kulttuuriin siirtyi runsaasti tapoja Yue-kansalta ja keskisen Kiinan alueilta. Valtakunnan pääkaupunki oli Panyu, joka sijaitsi nykyisen Kantonin kaupungin paikalla. Hallintoa johdettiin Kiinan alueilta käsin.

On historiallisesti kiistanalaista, luetaanko Zhao Tuo Vietnamin historiallisiin johtajiin, vai pidetäänkö häntä ulkomaisena valtaajana.Zhao Tuo kirjoitti pitävänsä alueen alkuperäiskansoja vain "barbaareina".Đại Việt sử ký toàn thư, Quyển 2, Kỷ nhà Triệu Tämän takia vietnamilainen historioitsija Ngô Thì Sĩ (1726–1780) kieltäytyi pitämästä Zhao Tuoa Vietnamin johtajana sanoen, että hän asui Panyussa (Guangzhou) ja hallitsi vain epäsuorasti Hong-joen suistoa. Hän vertasi tätä Guangzhoussa sijaitsevan Etelä-Han-dynastiaan.

Vietnamin nykyinen nimi tulee Qing-aikakauden keisarilta Jiaqingilta; vietnamilainen Gia Long oli alkujaan pyytänyt uuden nimen Vietnamille. Gia Long pyysi samaa nimeä kuin Nanyue, mutta Qing-keisari kieltäytyi peläten sekaannusta.  Nimityksestä on säilynyt diplomaattista kirjeenvaihtoa.

Historia
Nanyue hallitsi suurta osaa nykyistä eteläistä Kiinaa ja osia Vietnamista vuosien 206 ja 111 eaa. välillä. Vuonna 208 eaa. kiinalainen kenraali Zhao Tuo.  

Vuonna 196 eKr. Zhao Tuo osoitti kunnioitusta Han keisarille Gaozulle, ja Han-dynastia kutsui Nanyuea "ulkomaiseksi palvelijaksi", eli vasallivaltioksi. Noin 183 eKr. Nanyuen ja Han-dynastian väliset suhteet kiristyi ja Zhao Tuo alkoi viitata itseään keisariksi, mikä viittaa Nanyuen ja Han-dynastian tasavertaiseen asemaan. Vuonna 179 eKr. Hanin ja Nanyuen väliset suhteet paranivat kun Zhao Tuo teki jälleen alistumisen han hallintoa kohtaan keisari Wen ille. Vuonna 113 eKr. Neljännen sukupolven johtaja Zhao Xing yritti saada Nanyue virallisesti mukaan Han-imperiumiin. Hänen pääministeri Lü Jia vastusti kiivaasti ja tappoi myöhemmin Zhao Xing in, asettamalla vanhemman veljensä Zhao Jiande n valtaistuimelle ja pakottaen vastakkainasettelun Han-dynastian kanssa. Seuraavana vuonna Han keisari Wu lähetti 100 000 sotilasta sotaan Nanyueä vastaan. Vuoden loppuun mennessä armeija oli tuhonnut Nanyuen ja vakiinnuttanut Han-vallan. Nanyue valtiona kesti 93 vuotta ja siinä oli viisi hallitsijasukupolvea. Nanyuen olemassaolo mahdollisti Lingnanin alueen välttyä kaaoksen Qin-dynastian romahduksesta. Se antoi eteläiselle alueelle mahdollisuuden välttää suurta osaa pohjoisten, pääasiassa Han-kiinalaisten alueiden kokemista vaikeuksista. Valtakunnan perustivat alun perin Kiinan Keski-Tasangolta tulevat johtajat ja he toivat kiinalaistyylisen byrokratian, edistyneen maatalouden ja käsityötekniikoiden tuomisesta eteläisten alueiden asukkaille sekä kiinan kieli ja kiinalainen kirjoitusjärjestelmä . Nanyue-hallitsijat edistivät "satojen yue-heimojen yhdenmukaistamisen ja kokoamisen" politiikkaa (kiina: 和集百越) ja kannustivat etnisiä han-maita muuttamaan keltaisen joen alueelta etelään. Nanyue-hallitsijat eivät sitten vastustaneet Yue- ja Han-kulttuurien omaksumista. 

 Katso myös 
 Nanyue-dynastia Kiinan esihistoria -artikkelissa.

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

Luokka:Aasian entiset valtiot
Luokka:Kiinan historia
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit