Kirkkoranta

Kirkkoranta tai Muolaa (vuodesta 1948 ) on kylä Kirkkojärven länsirannalla Kyyrölän kunnassa Leningradin alueella Venäjällä. Kirkkoranta kuuluu Suomen Neuvostoliitolle luovuttamiin alueisiin ja se oli Suomelle kuuluessaan Muolaan kunnan kirkonkylä. 

 Historia 

 Kyläkuva 
Kirkkoranta sijaitsi Muolaan itäosassa. Sen naapurikyliä olivat pohjoisessa ja lännessä Turulila, idässä Kirkkojärven toisella puolella Peikola ja Telkkälä sekä etelässä Hattula ja Pällilä. Kylästä johti maantiet Pällilän kautta Kyyrölään kantatie 63, Lehtokylään sekä Kuusaan kautta kantatie 62 ja Äyräpään kirkonkylään Pölläkkälään. Vuonna 1936 Kirkkorannan pinta-ala oli kolme neliökilometriä, josta oli peltoa 62 hehtaaria, niittyä 15 hehtaaria ja metsää 218 hehtaaria.Luukka, Sarkanen & Repo 1952, s. 195

Kirkkoranta oli epätavallinen kirkonkylä, sillä se oli asukasluvultaan pieni ja sen palveluvarustus oli suppea.Repo 1952, s. 486 Siellä ei ollut esimerkiksi koulua, puhelinkeskusta, apteekkia ja kauppojakin oli vain yksi.Repo 1952, s. 469-470 Muolaan kunnan liikekeskuksia olivat Kyyrölä ja Perkjärven asemakylä.Repo 1952, s.476-477 Kyyrölässä oli muun muassa kunnanlääkäri ja apteekki. Kirkonkylä kuului Koiralan koulupiiriin, jonka koulu sijaitsi noin puolitoista kilometriä kirkolta pohjoiseen.

Kirkonkylän itäosassa korkealla Kirkkojärven rantakumpareella sijaitsi Ernst Lohrmannin suunnittelema, vuonna 1852 valmistunut ja harmaasta kivestä ja tiilistä rakennettu Muolaan luterilainen kirkko, jossa oli 2 200 istumapaikkaa. Kirkko raunioitui talvisodassa. Kirkkotarhassa sijaitsivat Pyhän ristin kivet, sisällissodan valkoisten sankarihauta ja jatkosodan aikana sinne perustettiin myös sankarihauta talvi- ja jatkosodan uhreille. Mäenrinteen alapuolella Kirkkojärven rannassa sijaitsi venevalkama, jonne Kirkkojärven itäpuolisten kylien asukkaat saapuivat veneillään.

Kirkkoa vastapäätä sijaitsivat kunnantalo ja säästöpankki. Lähistöllä olivat myös Kannaksen Osuusliikkeen myymälä, postitalo ja poliisi. Kirkolta puoli kilometriä pohjoiseen sijaitsi kirkkoherran pappila ja kirkolta kilometrin etelään kappalaisen pappila. Pääosa kirkonkylän maatiloista oli entisiä pappiloiden torppia. Kylän pellot keskittyivät kylän itäosaan Kirkkojärven rantaan ja maantien varsille.

 Sota-aika 
Kirkkorannan väestö evakuoitiin läntisempään Suomeen heti talvisodan alettua vuonna 1939.Luukka & Sarkanen 1952, s. 400 Talvisodan pääpuolustuslinja Mannerheim-linja kulki kirkonkylän kautta, jonka vuoksi kirkonkylän rakennuskanta tuhoutui täysin. Moskovan rauhassa 1940 alue luovutettiin Neuvostoliitolle, mutta Suomi valtasi alueen takaisin jatkosodan alussa 1941 ja kylän asukkaat pääsivät palaamaan raunioituneeseen kotikyläänsä. Keväällä 1944 valmistuivat uusi kunnantalo ja seurakuntatalo. Jälleenrakennus keskeytyi kesäkuussa 1944 Neuvostoliiton suurhyökkäyksen alettua ja kylän asukkaat evakuoitiin uudelleen. Kunnantoimisto ja -arkisto evakuoitiin 13. kesäkuuta 1944. Rauhanteossa kylä jäi taas Neuvostoliiton puolelle. Kirkkorannan väestö asutettiin pääasiassa Somerolle.

 Lähteet 

 Viitteet 

Luokka:Muolaan kylät
Luokka:Luovutettujen alueiden kirkonkylät
Luokka:Suomen entiset kuntakeskukset
Luokka:Kyyrölän (Viipurin piiri) kylät