Nenäinniemi

Nenäinniemi on kaupunginosa Jyväskylässä ja osa Kuokkalan suuraluetta. Se sijaitsee Päijänteen Pohjanlahden ja Hämeenlahden rannalla. Sen väkiluku oli 2 196 joulukuussa 2020.Jyväskylän väestö pienalueittain. Jyväskylän kaupunki. Viitattu 1.1.2022.

Nenäinniemi on omakotitalovaltaista aluetta, mutta siellä on myös kerros- ja rivitaloja. Osa alueen kadunnimistä on nimetty niiden Hämeen pitäjien mukaan, joista ensimmäiset Jyväskylän seudun asukkaat tulivat (Pälkäne, Hauho, Alvettula, Sääksmäki ja Tuulos).Jyväskylän karttapalvelu . Viitattu 15.2.2014.Päiviö Tommila, Jyväskylän kaupungin historia 1837–1965, I osa. Jyväskylä 1972. s. 17–18. Kaupunginosassa on samanniminen niemi.

Nenäinniemessä toimii Nenäinniemen päiväkotikoulu, joka järjestää opetusta peruskoulun vuosiluokille 1–3.

 Historiaa 
Nenäinniemi asutettiin melko myöhään; vuoden 1845 pitäjänkartan mukaan niemellä ei ollut yhtäkään taloa. Pieniä Korttajärvelle eli Puuppolaan kuuluneita vesijättömaita lukuun ottamatta niemi kuului Jyväskylän rekisterikylään. Nykyinen Tikan lähellä oleva Pohjanlahden pienalue puolestaan kuului Keljon kylään.Wanha Keljo, sivu 528. Isossajaossa Nenäinniemi jaettiin nykyisen Kuokkalan alueen kantatalojen kesken siten, että länsiosa tuli kuulumaan Kekkolalle, itäosa Kuokkalalle ja Naattiansaari Survolle.Wanha Keljo, s. 40+45 (kartta ja sen selite).

Alueen vanhimmat talot olivat Naattia, Maso ja Kuivaniemi.Wanha Keljo, s. 81 (kartta). Vuonna 1923 Toivo Salonen osti Naattian talon ja piti Naattiansaarella pientä teurastamoa.Wanha Keljo, s. 163. Vuonna 1948 niemeen perustettiin vielä Vaskon ja Pönkälän talot Sortavalan maalaiskunnasta Nenäinniemeen sijoitetuille evakoille.Wanha Keljo, s. 91. 1950-luvulla Tikan koulun lähelle, Pohjanlahden päähän syntyi Pohjanperäksi kutsuttu asuinalue.Wanha Keljo, s. 86-87.

Nenäinniemen jätevesipuhdistamo perustettiin vuonna 1973.Marja Kokko: Jyväskylän kaupungin historia 1965-2008 (s. 58, verkkoversiossa 32). Osittain korj. 2. p. Jyväskylän kaupunki, 2012. Teoksen verkkoversio . Ensimmäiset asemakaavat Nenäinniemelle laadittiin 1980-luvulla.Wanha Keljo, s. 90.

Nenäinniemessä toimi vuoteen 2010 asti 30 henkeä työllistänyt Fazerin Jyväskylän leipomo. Fazer oli kymmenen vuotta aikaisemmin ostanut leipomon itselleen Ruthin leipomo Oy:ltä. Fazerin vetäytyessä rakennuksesta vanha omistaja päätti palata tiloihin ja leipomon toiminta jatkui yrittäjävetoisena Ruthin leipomon nimellä. Nenäinniemessä on myös melontaseura Melanvilauttajat ry:n tukikohta.

 Nimi 
Nenäinniemen nimi viittaa niemen moniin "neniin" eli pienempiin niemiin. Nientä on aikaisemmin kutsuttu myös Hämeenniemeksi, joka on samaa perua kuin läheisen Hämeenlahden nimi. Ennen kaupunginosien ja asuinalueiden nimien virallistamista 1980-luvun yleiskaavan laatimisen yhteydessä Nenäinniemestä käytettiin myös nimitystä Nenäniemi tai jopa Nenyenniemi.Jyväskylän kaupungin historia 1965-2008, s. 22 (verkkovers. 14).

 Lähteet 


Viitteet

Luokka:Jyväskylän kaupunginosat
Luokka:Jyväskylän tilastoalueet
Luokka:Kuokkala (suuralue)