Mauno Heinonen

Mauno "Manne" Heinonen (18. helmikuuta 1911 Lahti, Suomen suuriruhtinaskunta – 2. maaliskuuta 1940 Turkinsaari, Viipurin maalaiskuntahttp://kronos.narc.fi/menehtyneet/index.php?id=509510&raportti=1) oli suomalainen pesäpalloilija ja koripalloilija.

Heinonen pelasi kaksi pesäpallon Itä–Länsi-ottelua. Lahden Mailaveikkojen suomenmestaruusjoukkueessa Heinonen pelasi vuosina 1930–32.

Koripallossa Heinonen kuului historialliseen joukkueeseen, joka Suomesta ensimmäisen kerran osallistui EM-kilpailuihin Liettuan Kaunasissa 1939. Heinonen pelasi kaikissa Suomen seitsemässä ottelussa.

Koulutus ja yksityiselämä
Heinonen syntyi maalarimestari Hugo Heinosen (1884–1931) ja vaimonsa Sievän o.s. Heikkilä (1883–1963) toiseksi lapseksi; isoveli oli taidemaalari Aarre Heinonen (1906–2003) ja pikkuveli palohälytysmestari, sittemmin kamreeri Tauno Heinonen (1920–2002).Kari Kukkanen ja Elo Tuisku-Heikkilä: Tuisku-Camenæus: sukukirja 4. [Helsinki]: Tuisku-Camenæus[-]sukuseura, 1993. . Sivut 92–93 Mauno Heinonen kirjoitti ylioppilaaksi  vuonna 1932 ja valmistui voimistelunopettajaksi neljä vuotta myöhemmin. Vuonna 1937 hän kirjoittautui Helsingin yliopiston historiallis-kielitieteelliseen osastoon. Heinonen toimi opettajana Lahdessa ja Helsingissä ennen siirtymistään vuonna 1938 Helsingin kaupungin kiinteistötoimiston palvelukseen halli- ja torikaupan valvojaksi.Helsingin kaupungin kunnalliskalenteri. 15 (1939). [Helsinki]: Helsingin kaupungin tilastotoimiston julkaisema, 1939. Sivu 29 Heinonen oli naimisissa Anitra Karton kanssa vuodesta 1938 aina kuolemaansa, vuoteen 1940 asti. Urheilun ohella Heinonen soitti viulua Helsingin yliopiston Hämäläis-osakunnan orkesterissa.Antti O. Arponen, Markku Kasila ja Vesa-Matti Peltola: He antoivat kaikkensa: viime sodissa menehtyneet suomalaiset mestariurheilijat. Helsingissä: Auditorium, 2014.  (sidottu). Sivu 122

Kaatuminen talvisodassa
Reservin luutnantti Heinonen palveli Jalkaväkirykmentti 11:ssä eli niin kutsutussa Ässä-rykmentissä. Heinonen kaatui takaraivoon osuneesta kranaatista puolustustaisteluissa maaliskuun toisen päivän aamuna. Myöhemmin samana päivänä kaatui tunnettu suomalainen miekkailija Hille Kaisla, joka oli Heinosen tavoin Ässä-rykmentin sotilas. Kaisla ja Heinonen johtivat kaatuessaan vierekkäisiä joukkueita. Heinonen on haudattu Helsingin Hietaniemen hautausmaalle.Antti O. Arponen, Markku Kasila ja Vesa-Matti Peltola: He antoivat kaikkensa: viime sodissa menehtyneet suomalaiset mestariurheilijat. Helsingissä: Auditorium, 2014.  (sidottu). Sivu 123

 Saavutukset 
 Pesäpallo 
 Pelaajana 
 3 SM-kultaa: 1930, 1931, 1932
 1 SM-hopea: 1933
 3 SM-pronssia: 1934, 1936, 1938
 5 Itä-Länsi-ottelua: 1933, 1934, 1936, 1938, 1939

 Pesäpallotuomarina 
 Miesten Itä-Länsi-tuomari: 1935

 Lähteet 
 Koripallon maajoukkueprofiili  Suomen Koripalloliitto

 Profiili fiba.com 

 Viitteet 

Luokka:Suomalaiset koripalloilijat
Luokka:Suomalaiset pesäpalloilijat
Luokka:Pesäpallotuomarit
Luokka:Suomalaiset toisessa maailmansodassa kaatuneet
Luokka:Vuonna 1911 syntyneet
Luokka:Vuonna 1940 kuolleet