Araneomorphae

Araneomorphae (pihtileukahämähäkit, synonyymi Labidognatha) on yksi kolmesta hämähäkkien osalahkosta. Siihen kuuluvilla lajeilla on useita anatomisia piirteitä, joita pidetään hämähäkkien lahkossa kehittyneimpinä. Kaikki Suomessa esiintyvät hämähäkit kuuluvat pihtileukahämähäkkeihin, samoin yli 90 %:n enemmistö maailman muista hämähäkkilajeista.

 Piirteitä 
Osalahkoon kuuluvilla hämähäkeillä on useita tärkeitä anatomisia piirteitä, jotka erottavat ne alkeellisempina pidetyistä ryhmistä. Saalistuksen kannalta tärkeänä seikkana eläimen kelikerit (koukkuleuat) liikkuvat sivusuunnassa, minkä vuoksi myös leukapiikit ("myrkkyhampaat") ovat sivusuuntaiset. Tämä mahdollistaa leukapiikkien upottamisen suurempaankin saaliiseen paljastamatta eläimen haavoittuvaa vatsapuolta. Leukapiikkien suunta onkin yleensä ensimmäinen asia, jota hämähäkkien määrityskaavoissa kysytään.

Kehruurauhasia, jotka sijaitsevat takaruumiin kärjessä, on lähes aina kahdesta kolmeen paria. Kehruurauhasten yhteydessä saattaa esiintyä erityinen anatominen rakenne, kehruulevy (cribellum), joka sotkee hämähäkin erittämän seitin villamaiseksi. Tällöin saalis sotkeutuu seittirihmojen hienorakenteeseen mekaanisesti, eikä hämähäkki tarvitse seittiinsä liimaa. Kuivuvan liiman puuttuessa hämähäkin ei tarvitse uusia seittiään usein. Aikaisemmin kehruulevyn esiintymisen ajateltiin olevan taksonomisesti merkittävä piirre, mutta myöhemmin on osoitettu, että joissakin heimoissa esiintyy sekaisin lajeja, joilla levy on ja joilta se puuttuu.

Pihtileukahämähäkeillä on takaruumissaan pääsääntöisesti vain yksi pari lehtikeuhkoja. Kuitenkin heimojen Hypochilidae sekä Gradungulidae edustajilla keuhkoja on kaksi paria. Joiltakin heimoilta lehtikeuhkot ovat kokonaan surkastuneet, jolloin hengityselimenä toimii vain ilmaputkisto.

 Entelegyynit ja haplogyynit 
Pihtileukahämähäkit voidaan jakaa edelleen kahteen alaryhmään, joilla ei kuitenkaan ole varsinaista taksonomista asemaa. Jako perustuu sukuelinten rakenteeseen.

Entelegyynit (sukulevylliset): Koiraiden pedipalpit ovat muuttuneet rakenteeltaan monimutkaisiksi pipettiä muistuttaviksi elimiksi, joita käytetään apuna lisääntymisessä. Aikuisen naaraan sukuelimet avautuvat takaruumiin alapinnalla sijaitsevaan, kovaan kudosmuodostumaan, sukulevyyn epigyyniin (sukulevyyn). Silmiä on yleensä kahdeksan kappaletta. Jotkin lajit ovat kuitenkin sokeita, ja muutamilla lajeilla on vain kuusi silmää. Suurin osa kaikista hämähäkeistä on entelegyynejä.
Haplogyynit (sukulevyttömät): Koiraiden pedipalpit ovat rakenteeltaan huomattavasti yksinkertaisemmat kuin entelegyyneillä, eikä naaraan sukuelimiin liity epigyyniä. Silmiä on yleensä kuusi kappaletta. Joillakin lajeilla silmien lukumäärä on vain neljä tai kaksi ja toisaalta heimossa Plectreuridae silmiä on kahdeksan.

 Heimot 
Maailmanlaajuisesti alalahkoon kuuluu 92 heimoa.

 Aavehämähäkit (Anyphaenidae) 
 Aavikkohämähäkit (Sicariidae) 
 Ammoxenidae 
 Amphinectidae 
 Anapidae 
 Archaeidae 
 Austrochilidae 
 Caponiidae 
 Chummidae 
 Cithaeronidae 
 Ctenidae 
 Cyatholipidae 
 Cycloctenidae 
 Deinopidae 
 Desidae 
 Diguetidae 
 Drymusidae 
 Filistatidae 
 Gallieniellidae 
 Gradungulidae 
 Hersiliidae 
 Holarchaeidae 
 Homalonychidae 
 Huttoniidae 
 Hypochilidae 
 Hyppyhämähäkit (Salticidae) 
 Hämähäkinsyöjät (Mimetidae)
 Ilveshämähäkit (Oxyopidae) 
 Jahtihämähäkit (Sparassidae)  
 Juoksuhämähäkit (Lycosidae) 
 Karikehämähäkit (Hahniidae) 
 Kiitohämähäkit (Pisauridae) 
 Kirjohämähäkit (Zoropsidae)
 Kivikkohämähäkit (Gnaphosidae) 
 Lamponidae 
 Leptonetidae 
 Louhikkohämähäkit (Titanoecidae) 
 Luolahämähäkit (Nesticidae) 
 Lyhtyhämähäkit (Liocranidae) 
 Malkaridae 
 Mecysmaucheniidae 
 Micropholcommatidae 
 Mysmenidae 
 Nephilidae
 Nicodamidae
 Nopsahämähäkit (Philodromidae) 
 Ochyroceratidae 
 Okajalkahämähäkit (Zoridae) 
 Orsolobidae 
 Pallohämähäkit (Theridiidae) 
 Palpimanidae 
 Pararchaeidae 
 Periegopidae 
 Phyxelididae 
 Pikarihämähäkit (Corinnidae) 
 Pimentohämähäkit (Amaurobiidae) 
 Pimoidae 
 Plectreuridae 
 Prodidomidae 
 Psechridae
 Punkkihämähäkit (Oonopidae) 
 Pussihämähäkit (Clubionidae) 
 Pykäverkkohämähäkit (Uloboridae) 
 Rapuhämähäkit (Thomisidae) 
 Riippuhämähäkit (Linyphiidae) 
 Ristihämähäkit (Araneidae) 
 Samettihämähäkit (Eresidae) 
 Sauvaristihämähäkit (Tetragnathidae) 
 Selenopidae  Senoculidae  
 Siirahämähäkit (Dysderidae) 
 Stenochilidae 
 Stiphidiidae 
 Suppilohämähäkit (Agelenidae)
 Sylkijähämähäkit (Scytodidae)
 Symphytognathidae 
 Synaphridae 
 Synotaxidae 
 Talohämähäkit (Oecobiidae)
 Telemidae 
 Tengellidae 
 Tetrablemmidae 
 Theridiosomatidae 
 Torvihämähäkit (Segestriidae) 
 Trechaleidae 
 Trochanteriidae 
 Vaaksiaishämähäkit (Pholcidae) 
 Varpuhämähäkit (Dictynidae) 
 Vesihämähäkit (Cybaeidae) 
 Viherpussihämähäkit (Miturgidae) 
 Zodariidae 
 Zorocratidae 
 Lähteet 

 Aiheesta muualla 


Luokka:Hämähäkit