Gorbatšovin ajan Neuvostoliiton kansallisuuskiistat

Gorbatšovin ajan Neuvostoliitossa puhkesi monia kansallisuuskiistoja maan puoliksi vapautuneen poliittisen ilmapiirin takia. Eri etnisyyksien välillä oli taisteluja, ja toiset vaativat eroa Neuvostoliitosta. Ne veivät lopulta Neuvostoliiton hajoamiseen.

Ensimmäiset julkisuuteen tulleet yhteenotot tapahtuivat Kazakstanissa joulukuussa 1986 paikallisten venäläisten ja kazakkien välilläHeikki Kirkinen: Venäjän historia. Otava 2000, , s. 511..
Baltian maat Liettua, Latvia ja Viro alkoivat kapinoida 1986–1987. Vuonna 1988 Virossa oli laulava vallankumousTimeline Estonia BBC, Liettuassa kirjailijoiden ja älykköjen kansallismielinen Sąjūdis-liikeTimeline Lithuania BBC ja Latviassa perustettiin neuvostovastainen Kansanrintama.Timeline Latvia BBC

Tammikuussa 1988 Nagorno-Karabahissa eli Vuoristo-Karabahissa islamilaiseen Azerbaidžaniin kuuluvalla kristityllä armenialaisten asuma-alueella armenialaiset aloittivat väkivaltaisuuksia azereita kohtaan, jonka azerit kostivat murhaamalla armenialaisia azerikaupungissa Sumqayıtissa. Tästä syttyi sota armenialaisten ja azerien välille. Neuvostojohto salaili yhteenottojaAnne Sailas, Ilmari Susiluoto, Martti Valkonen: Venäjä, jättiläinen tuuliajolla. Edita Helsinki 1996. , s. 94..

Vuonna 1989 hallituksen joukot surmasivat Tbilisissä 20 mielenosoittajaa.The Gorbachev years BBC

Syyskuussa 1991 kansankongressi äänesti Neuvostoliiton purkamisesta. Joulukuussa Venäjä, Valkovenäjä ja Ukraina sopivat perustavansa uuden liiton, Itsenäisten valtioiden yhteisön.Timeline Soviet Union BBC Siihen liittyivät useimmat entiset neuvostotasavallat Baltian maita lukuun ottamatta.

 Lähteet 

Luokka:Neuvostoliiton historia
Luokka:Kiistat
Luokka:1980-luku
Luokka:1990-luku
Luokka:Mihail Gorbatšov