Tykölänjärvi

Tykölänjärvi on Pirkanmaalla Valkeakoskella ja Pälkäneellä Pykälänkulman lähellä sijaitseva järvi. Järven etelärannalla sijaitsee Tykölän talo.

 Maantietoa 
Tykölänjärven pinta-ala on 140 hehtaaria eli 1,4 neliökilometriä. Se on 2,2 kilometriä pitkä ja 1,0 kilometriä leveä. Järvi on lähes ovaalin muotoinen ja sen rannat ovat melko soistuneet. Varsinkin järven eteläpuolella on laajoja peltoja, joiden kuivatusvedet laskevat järveen.

Järvellä on viisi saarta, joista Isosaari on 90 metriä pitkä ja siellä on vapaa-ajan asunto. Sen lisäksi on nimetty Kaijaankivi ja Pöytäkivenkari. Muut kaksi luotoa sijaitsevat rannan tuntumassa.

Tykölänjärven rantaviivan pituus on 7,1 kilometriä. Järven lähiympäristössä on viisitoista maatilaa ja saman verran vapaa-ajan asuntoja. Seututie Pälkäneeltä Valkeakoskelle kiertää järven eteläiset rannat. Laskuojien yli kulkee Äimälän kautta kiertävä kylätie. Valkeakosken ja Pälkäneen välinen raja ylittää järven Isosaaren kohdalta lännestä itään. Eteläinen suurempi osa järveä kuuluu Valkeakoskelle.

 Vesistösuhteet 
Tykölänjärvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Mallasveden alueeseen (35.711) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,2 metriä mpy. Järveen laskee vain neljä lyhyempää ojaa, mutta sillä on kaksi laskuojaa, jotka laskevat Mallasveteen Kyäntäänniemen molemmilta puolilta. Mallasveden ranta on lähimmillään 350 metrin päässä Tykölänjärven rannasta.

 Historiaa 
Mallasveden pintaa on laskettu vuosina 1820 ja 1866. Tykölänjärvi oli tuolloin Mallasveden lahti, joka kuroutui erilleen järveksi näiden järvenlaskujen seurauksena. Vuonna 1959 Tykölänjärvelle ruopattiin lasku-uoma.

 Luontoarvot 
Tykölänjärvi, sen rannat ja sen pohjoiseen virtaava laskuoja kuuluvat Natura 2000 -hankkeen suojelualueeseen (FI0349006) (pois lukien Isosaari). Järvi on arvokas lintujärvi. Siellä tavataan syys- ja kevätmuuton aikana sekä sulkasadon aikana paljon lintuja. Rannat ovat ruovikkoiset ja kasvavat laajalti saraa. Järvelle on ehdotettu Ramsar-statusta. Järven etelä- ja pohjoisrannalla sijaitsevat lintutornit.

Järven tila on huono. Vesi on tumman väristä ja järvi luetaan mataliin humusjärviin. Järvellä on jäljellä avovettä, mutta verkkokalastusta ei voi harjoittaa kasvillisuuden runsauden vuoksi. Veden ravinnepitoisuudet ovat 1970-luvulta saakka kasvaneet. Vuosina 2011–2015 suoritettujen mittausten mukaan veden fosforipitoisuus on ollut keskimäärin 40 mikrogrammaa litrassa vettä (μg/l) (vaihteluvälillä 19–78 μg/l) ja typpipitoisuus on ollut 638 μg/l (vaihteluvälillä 480–1100 μg/l). Rehevöityminen johtuu järvenlaskusta, maataloudesta ja haja-asutuksesta. Vesi on vähähappista ja järvi voi joskus jäätyä pohjaan asti. Järvelle laadittiin vuonna 1977 luonnonsuojeluohjelma, jonka mukainen lasku-uoman pohjapato valmistui 1999. Järven lasku-uomaa on samassa yhteydessä ruopattu.

 Katso myös 
 Luettelo Suomen Natura 2000 -alueista

 Lähteet 

Luokka:Mallasveden alue
Luokka:Tyrvännön järvet
Luokka:Pälkäneen järvet
Luokka:Korkeusjärjestelmän muutoskohde