Perustuslakituomioistuin

Perustuslakituomioistuin (joissain yhteyksissä myös valtiosääntötuomioistuin) on monissa maissa oleva tuomioistuin, joka valvoo maan perustuslain toteutumista asianomaisen valtion valtiosäännön mukaisin tavoin. Erityisen tyypillisiä perustuslakituomioistuimet ovat liittovaltioille, esimerkkeinä Saksan ja Venäjän perustuslakituomioistuimet. Pohjoismaissa ei perustuslakituomioistuimia ole. Tyypillisesti perustuslakituomioistuin muun muassa antaa ratkaisuja lakien perustuslainmukaisuudesta sekä antaa päätöksiä kansainvälisten sopimusten soveltuvuudesta maan perustuslain kannalta. Perustuslakituomioistuimen yhtenä tehtävänä on myös valvoa parlamenttia sen itse hyväksymän valtiosäännön noudattamisessa. Mikäli perustuslakituomioistuimella on oikeus kumota lakeja perustuslain vastaisina, tuomioistuimella katsotaan olevan negatiivista lainsäädäntövaltaa. Perustuslakituomioistuimille kuuluu tyypillisesti myös ylimpien valtioelinten välisten ristiriitaisuuksien ratkaiseminen sekä liittovaltioissa osavaltioiden ja liittohallituksen välisten riitaisuuksien ratkaiseminen. Perustuslakituomioistuimen toiminta on tyypillisesti perustuslain jälkivalvontaa, vaikka myös lausunnon tai ratkaisun antaminen jo lakiehdotuksen perustuslainmukaisuudesta saattaakin asianomaisen valtion järjestelmästä riippuen kuulua sen tehtäviin. Perustuslakituomioistuinten oletetaan olevan riippumattomia, vaikkakin politiikan osuus tuomarinimityksissä yleensä onkin tavallisia tuomioistuimia suurempi.

Suomessa ei ole perustuslakituomioistuinta. Suomessa tuomioistuimen on kuitenkin yksittäisessä asiassa annettava perustuslain säännökselle etusija, jos tavallinen laki asiassa on ilmeisessä ristiriidassa perustuslain kanssa. Suomessa tuomioistuimilla ei ole kuitenkaan oikeutta kumota lakia, vaikka ilmeisen ristiriidan toteaminen ylimmän tuomioistuimen ennakkopäätöksellä käytännössä johtaakin myös lain muuttamiseen. Suomessa perustuslain toteutumista valvoo lakeja säätävän eduskunnan jäsenistä muodostettu perustuslakivaliokunta, joka toteuttaa perustuslain ennakkovalvontaa.

Suomen tavoin perustuslakituomioistuinta ei ole esimerkiksi muissa pohjoismaissa: Ruotsissa, Norjassa, Tanskassa ja Islannissa, eikä länsimaiden osalta esimerkiksi Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Alankomaissa.

Luettelo valtioista joilla on perustuslakituomioistuin

20px Kosovo

Euroopan komissio

 (Puolan perustuslakituomioistuin)

 (Saksan perustuslakituomioistuin)

Suomen perustuslakituomioistuin
On usein ehdotettu, että Suomeenkin pitäisi perustaa perustuslakituomioistuin. Suomessa on sen sijaan perustuslain ennakkovalvontaa varten perustuslakivaliokunta, joka on yksi eduskunnan valiokunnista eli sen jäsenet ovat kansanedustajia. Perustuslakivaliokunnan toimiaika on sama kuin eduskuntakausi. Perustuslain jälkikäteisestä tuomioistuinvalvonnasta on säädetty perustuslain etusijaa koskevassa perustuslain 106 §:ssä: "Jos tuomioistuimen käsiteltävänä olevassa asiassa lain säännöksen soveltaminen olisi ilmeisessä ristiriidassa perustuslain kanssa, tuomioistuimen on annettava etusija perustuslain säännökselle." Tämä koskee niin yleisiä tuomioistuimia kuin hallintotuomioistuimiakin, viime kädessä korkeinta oikeutta ja korkeinta hallinto-oikeutta. Ristiriidan ilmeisyysvaatimuksen poistamista Ruotsin tapaan on usein ehdotettu, mutta myös vastustettu. Siitä, koskisiko sama rajoitus myös mahdollista perustuslakituomioistuinta, ei juuri ole keskusteltu.

Suomi on ainoa maa maailmassa, jossa perustuslain ennakkovalvontatehtäviä, sikäli kuin niistä yleensäkään on säädetty, hoitaa parlamentaarikkojen perustuslakivaliokunta. Ruotsissa ennakkovalvontatehtävää hoitaa erikseen nimetyistä tuomareista koostuva Lagrådet, jonka kannanotoilla ei kuitenkaan ole muodollista eikä aina tosiasiallistakaan sitovuutta. Norjassa, Tanskassa tai Islannissa erityistä ennakkovalvontaa ei ole, vaan painotus on tuomioistuinten suorittamassa jälkivalvonnassa. Jälkivalvontatehtäviä ei Suomen perustuslakivaliokunnalle kuulu.

Valtiotieteen tohtori Jukka Tarkka pitää puoluepoliittisesti nimitettyä perustuslakivaliokuntaa ongelmana, kun kansanedustajat säätävät lakeja ja toimivat perustuslain tuomareina. Hän haluaisi sen tilalle riippumattoman perustuslakituomioistuimen, kuten Saksassa. Myös Eero Heinäluoma näkee sellaiselle perusteita.

Presidentti Sauli Niinistö puolsi selvitystä perustuslakituomioistuimen perustamisesta. Timo Soini ja RKP:n puheenjohtaja Anna-Maja Henriksson ovat puoltaneet ja entinen pääministeri Juha Sipilä sekä Kokoomuksen puheenjohtaja Petteri Orpo vastustaneet.

Risto E. J. Penttilä on kannattanut perustuslakituomioistuimen harkitsemista. Timo Soinin mukaan Suomeen tarvitaan perustuslakituomioistuin. Perussuomalaiset on vaatinut Suomeen perustuslakituomioistuimen perustamista. Pankkiiri Björn Wahlroos on ehdottanut erillisen perustuslakituomioistuimen perustamista tai perustuslain jälkivalvonnan uskomista Suomen Korkeimmalle oikeudelle.

Emeritusprofessori ja akateemikko Martti Koskenniemi ei kannata perustuslakituomioistuinta. Koskennimen mukaan se synnyttäisi oikeudellisen ja poliittisen järjestelmän välille vastakkainasettelua, joka vahvistuisi hankalassa poliittisessa tilanteessa, kun poliitikot hyökkäisivät tuomareita vastaan, minkä seurauksena sekä poliittisen että oikeudellisen järjestelmän uskottavuus haihtuisi.

Niinistö sanoi vuonna 2020 kannattavansa KKO:n ja KHO:n entisten presidenttien ajatusta korkeimpien oikeuksien yhteisestä erityisjaostosta, jolta perustuslakivaliokunta voisi halutessaan saada arvion laista. Professori Jukka Kekkonen katsoi ehdotuksen tuovan juridisesti vahvan ja tasapainoisen arvion, joka voisi auttaa hankalimmissa tilanteissa.

Perustuslakituomioistuin voitaisiin perustaa vain perustuslakia muuttamalla. Mahdollinen perustuslakituomioistuin edellyttäisi myös sen selvittämistä, kuuluisiko sille monien perustuslakituomioistuinten tapaan myös tai jopa ensisijaisesti jälkivalvonnallisia tehtäviä, ja jos kuuluisi, miten suhde tavallisten tuomioistuinten tehtäviin ja toimivaltaan perustuslakia ja perusoikeuksia koskevissa kysymyksissä järjestettäisiin. Myös vaikutukset eduskunnan lainsäädäntöprosessiin ja sen sujuvuuteen olisi selvitettävä. On myös otettava huomioon, että meillä valtakunnanoikeus käsittelee sellaisia rikosasioita, jotka ovat tyypillisesti useiden perustuslakituomioistuinten tehtäviä.

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 
 Suomeen tarvitaan perustuslakituomioistuin Helsingin Sanomat 23.12.2012.

Luokka:Tuomioistuimet