Gongen

Gongen () tarkoittaa šintolaisuudessa ja Japanin buddhalaisuudessa avatāraa, japanilaista kamia, joka on todellisuudessa Intiasta japanilaiset pelastamaan tulleen buddhan väliaikainen ilmentymä. Sanat gonge () ja kegen () ovat synonyymeja. Gongen shinkō () tarkoittaa uskomista gongenien olemassaoloon.

pienoiskuva|Gongen-zukuri-pyhäkön pohjapiirros.
 Historia 
Joskus oletetaan, että sana ”gongen” on peräisin Tokugawa Ieyasun postuumista nimestä (Tōshō daigongen). Sana kuitenkin keksittiin ja sitä alettiin käyttää Heian-kauden keskivaiheilla, kun buddhalaisuutta ja šintolaisuutta yritettiin sovittaa yhteen: kahden uskonnon synkretismiä kutsutaan termillä shinbutsu shūgō eli kirjaimellisesti ”kamien ja buddhien synkretismi”. Oletus, jonka mukaan japanilaiset kamit ja buddhat ovat käytännössä samoja olentoja, kehittyi tuolloin teoriaksi, joka on nimeltään honji suijaku (). Sen mukaan kamit ovat buddhien, bodhisattvojen ja muiden buddhalaisten jumaluuksien ilmentymiä (avatāroja). Kun teoria levisi vähitellen ympäri maata, kehittyi gongenin käsite. Tendai-buddhalaisuuden ja shugendōn vaikutuksesta käsite sopeutettiin esimerkiksi Iwaki-tulivuorta koskeviin uskomuksiin: naispuolinen kami Kuniyasutamahime liitettiin Jūichimen Kannon bosatsuun (yksitoistakasvoinen Kannon), Ōkuninushi-kami vuorostaan Yakushi nyoraihin ja Kunitokotachi-no-mikoto Amida nyoraihin. 

Arvonimeä ”gongen” alettiin liittää šintolaisten kamien nimiin, ja suurten buddhalaisten temppelien alueille rakennettiin pyhäköitä, joissa palvottiin niitä suojelevia kameja. Japanin keskiajalla pyhäköitä alettiin kutsua nimellä ”gongen”. Esimerkiksi Itä-Japanissa on edelleen monia Hakusan-pyhäköitä, joissa pyhäkköä itseään kutsutaan joko nimellä ”gongen” tai ”jinja”. Koska gongen merkitsi buddhalaisen terminologian liittämistä šintolaisiin kameihin, Meiji-hallinto lakkautti lailla termin käytön šintolaisuuden ja buddhalaisuuden erotuskäskyn myötä (), ja pyhäköitä alettiin nimittää sanalla ”jinja”.

 Japanin gongeneita 
 Izuna gongen () – myös Izuna myōjin; palvotaan Izunan pyhäkössä Naganossa. Kuvataan tengun kaltaisena olentona.
 Izusan gongen () tai Hashiri-yu gongen () – Shizuokan prefektuurissa sijaitsevan Izusan-kukkulan kuuman lähteen kami.
 Kumano gongen () – myös Kumano sanzan (). Kolmessa Kumanon suuressa pyhäkössä palvottavat kamit ovat kolme Kumano-vuorta: Hongū, Shingū ja Nachi.
 Seiryū gongen () – palvotaan Kūkain aloitteesta Takaon Jingo-jin temppelissä shingon-buddhalaisuuden suojeluskamina.
 Tōshō daigongen () – eräs tunnetuimmista gongeneista on jo mainittu Tōshō daigongen eli Tokugawa Ieyasu, joka pyhitettiin kuolemansa jälkeen niin kutsuttuihin Tōshō-gū-pyhäköihin ympäri Japania. Alkuperäinen Tōshō-gū on Nikkōssa sijaitseva Nikkō Tōshō-gū.
 Zaō gongen () tai Kongō Zaō bosatsu () – ainoastaan shugendō-lahkon palvoma jumaluus.

 Gongen-zukuri 

Gongen-zukuri () tarkoittaa monimutkaista šintolaista pyhäkköarkkitehtuuria, jossa haiden eli rukoushalli ja honden eli päähalli yhdistyvät toisiinsa yhtenäisellä katolla niin, että muodostuu H-kirjaimen muotoinen pohjaratkaisu. Yksi varhaisimmista gongen-zukuri-tyylin esimerkeistä on Kioton Kitano Tenmangūn pyhäkkö. Tyyli on saanut nimensä Nikkō Tōshō-gūlta, sillä sinne pyhitettiin Tōshō daigongen ja se oli ensimmäinen tyylin mukaisesti rakennettu pyhäkkö.

 Lähteet 

Luokka:Buddhalaisuus Japanissa
Luokka:Japanilaiset jumalat
Luokka:Šintolaiset kamit