Etelä-Afrikan maatilahyökkäykset

Etelä-Afrikan maatilahyökkäykset ovat eteläafrikkalaisiin maanviljelijöihin kohdistuneita väkivaltaisia hyökkäyksiä. Suurin osa hyökkäysten kohteiksi joutuneista on valkoisia maanviljelijöitä, ja heihin kohdistuneilla hyökkäyksillä on esitetty olevan ainakin osittain rasistiset motiivit. Maatilahyökkäysten määrä kasvoi vuosina 1991–2001 mutta on sittemmin tasaantunut tai kääntynyt laskuun. Hyökkäyksissä on kuollut vuoden 2009 loppuun mennessä arviolta 2 500–3 000 henkilöäAdriana Stuijt (2009-02-17). "Two more S.African farmers killed: death toll now at 3,037". Maanomistusolot ovat Etelä-Afrikassa vinoutuneet, sillä mustien hallussa oli vuonna 2018 vain neljä prosenttia maasta, vaikka heitä on koko väestöstä 75 prosenttia.

 Määritelmä 
Termi "maatilahyökkäys" ei ole rikosnimike itsessään, vaan se voi tarkoittaa useita eri rikoksia, jotka on tehty maanviljelijöitä vastaan maatiloilla. Etelä-Afrikan poliisin mukaan maatilahyökkäyksiin lasketaan mukaan myös maatilojen sisäiset rikokset, kuten esimerkiksi työpaikkaväkivalta.  Joidenkin näkemysten mukaan maatilahyökkäyksiksi tulisi laskea vain kuolemaan johtaneet tapaukset.Farm attack is 'only if fatal' Myös termiä itsessään on kritisoitu, sillä esimerkiksi Human Rights Watchin mukaan siitä saa sen väärän käsityksen, että teot olisivat sotilaallisia tai terroristien toteuttamia.

Selvityskomitean raportti
Etelä-Afrikan oikeusministeriön vuonna 2001 asettaman komitean vuonna 2003 julkaiseman tutkimuksen mukaan suurimmalla osalla tapauksista ei ollut minkäänlaisia poliittisia vaikuttimia eikä taustalta myöskään ollut löydettävissä minkäänlaista organisoitunutta rikollisuutta, joitain maanvaltaustapauksia lukuun ottamatta. Komitean raportin julkaisemisen aikaan 60 % näiden rikosten uhreista oli valkoisia, mutta mustien osuus oli kasvussa. Valkoisilla oli tosin suurempi riski tulla vahingoitetuksi tai tapetuksi kuin mustilla. Komitean raportin mukaan tälle erolle ei kuitenkaan ollut löydettävissä yleistä rasistista syytä. Selvityksen mukaan tyypillinen maatilahyökkäyksen tekijä oli musta työtön nuori, joka oli lähtöisin kaupunkialueelta.

 Human Rights Watch
Human Rights Watchin vuonna 2001 julkaiseman raportin mukaan väkivalta maatilallisia kohtaan on suurimmalta osalta välineellistä, ja sen tavoitteena on aseiden, rahan ja ajoneuvojen varastaminen. Syrjässä ja etäällä toisistaan olevat maatilat ovat rikollisille helppoja kohteita. Rikollisuus ei raportin mukaan ole yleisempää maaseuduilla kuin kaupungeissa. HRW:n mukaan valkoisten maatilallisten ja näiden palkkaamien turvallisuuspalveluiden väkivalta maatilojen työntekijöitä ja muita niiden alueella asuvia mustia kohtaan on myös mittava ongelma.

Muut tahot
 Genocide Watch huomautti vuonna 2003, että suuressa osassa hyökkäyksiin liittyneen väkivallan taustalla on rotuviha ja tilanne voi muuttua kansanmurhaksi, mikäli viranomaiset eivät puutu tilanteeseen. Genocide Watch: Farmers tortured and murdered due to "racial hatred" - farm attack official investigation report, (2008)   
 Transvaalin maatalousliitto kritisoi selvityskomitean raporttia esimerkiksi siitä, että poliisi oli tutkinut vain puolet maatilahyökkäyksistä. Liiton mukaan selvitys ei myöskään selittänyt, miksi suuri osa maatilahyökkäysten kohteista oli puolustuskyvyttömiä naisia. Liitto kritisoi myös komitean johtopäätöstä siitä, että hyökkäysten valtaosan motiivina olisi ollut pelkästään ryöstö.TAU welcomes farm report, but... Liiton tilastojen mukaan vuonna 2014 kuoli 67 ihmistä 277 hyökkäyksessä, vuonna 2015 kuoli 64 ihmistä 318 hyökkäyksessä ja vuonna 2016 kuoli 70 ihmistä 345 hyökkäyksessä.  
 Kallie Kriel AfriForumista syytti maatalousministeri Lulu Xingwanaa ja hänen apulaistaan Dirk du Toitia vihan lietsomisesta valkoisia viljelijöitä vastaan. Hänen mielestään pelkät varkaudet eivät riitä maatilahyökkäysten selitykseksi, sillä monia uhreista oli kidutettu ja tapettu.Anti-farmer hate speech slated  
 Jani Allan, Etelä-Afrikasta lähtöisin oleva, nykyisin Yhdysvalloissa asuva journalisti, syytti Jeff Rensenin 7 miljoonan kuuntelijan radio-ohjelmassa Etelä-Afrikan hallitusta kansanmurhan toteuttamisesta. Samalla hän kannusti amerikkalaisia tukemaan valkoisten eteläafrikkalaisten maahanmuuttoa taloudellisesti. Eräät eteläafrikkalaiset vaikuttajat syyttivät Allania valehtelusta ja kehottivat olemaan ottamatta hänen syytöksiään vakavasti.Whites are facing genocide, says Jani Allan
 Pääoppositiopuole Demokraattinen allianssi on syyttänyt ANC:n nuorisojärjestön puheenjohtajaa Julius Malemaa maatilahyökkäyksiin yllyttämisestä tämän esitettyä apartheidin aikaista laulua Dubula ibhunu () poliittisissa tilaisuuksissa. ANC:n näkemyksen mukaan kyseessä on vain Etelä-Afrikan vapaustaistelun perinteen säilyttäminen.

 Reaktio maailmalla 
Maaliskuussa 2018 Australian maahanmuutosta vastaava sisäministeri Peter Dutton ehdotti, että Etelä-Afrikan valkoisille maanviljelijöille voitaisiin antaa erityisviisumeita Australiaan Etelä-Afrikan ”kaameiden olosuhteiden” vuoksi.

Elokuussa 2018 Yhdysvaltain presidentti Donald Trump kiinnitti asiaan huomiota ja sanoi käskeneenä ulkoministeri Mike Pompeon seuraamaan tarkasti Etelä-Afrikan maatilojen valtauksia, maatakavarikkoja ja maanviljelijöiden laajamittaista tappamista. Valtapuolue ANC ja presidentti Cyril Ramaphosa olivat valmistelemassa perustuslain muutoksia, joilla maata voisi viedä omistajilta ilman korvauksia. Etelä-Afrikan maanviljelijät yrittivät epätoivoisesti myydä tilojaan ennen valtion suunnittelemia takavarikkoja.

 Faktantarkastusta 
Donald Trump tapasi Etelä-Afrikan presidentti Cyril Ramaphosan toukokuussa 2025, jossa Trump pyysi henkilökuntaansa esittämään videon, jossa eteläafrikkalainen oppositiopoliitikko Julius Malema lauloi laulua, jossa vaaditaan väkivaltaa valkoisia maanviljelijöitä vastaan. Video sisälsi myös kuvamateriaalia riveistä valkoisia ristejä, joiden hän väitti olevan murhattujen valkoisten maanviljelijöiden hautauspaikkoja, ja Trump esitti Ramaphosalle kopioita artikkeleista, joissa hänen mukaansa dokumentoitiin laajalle levinnyt raakuus Etelä-Afrikan valkoista vähemmistöä vastaan. Jo Trumpin ensimmäisen hallintokauden aikana hänen kannattajansa olivat esittäneet väitteitä valkoista vähemmistöä vastaan​​ kohdistuvasta väkivallasta. Heitä olivat erityisesti Elon Musk ja entinen Fox Newsin juontaja Tucker Carlson, joka esitti osia oletetusta kansanmurhasta.

Trump sanoi maantien varrella olevista risteistä: ”Nämä tässä ovat hautauspaikkoja... Yli tuhat valkoista maanviljelijää.” Ristit eivät kuitenkaan merkitse hautoja, vaan video on peräisin mielenosoituksesta valkoisen maanviljelijäpariskunnan murhaa vastaan. He joutuivat väijytyksiin ja ammuttiin kuoliaaksi tiloissaan vuonna 2020. Eräs tapahtuman järjestäjistä sanoi, että kyseessä ei ole hautapaikka, vaan väliaikainen muistomerkki pariskunnalle, joka poistettiin tapahtuman jälkeen.

Trump on esittänyt väitteitä kansanmurhasta viittaamalla valkoisten maanviljelijöiden tappamiseen Etelä-Afrikassa. Maassa on eräs maailman korkeimmista murhaluvuista. Etelä-Afrikan poliisin mukaan vuonna 2024 maassa tehtiin 26 232 murhaa. Näistä 44 oli maanviljelijäyhteisöihin kuuluvien ihmisten murhia ja heistä kahdeksan maanviljelijöitä. BBC ei pystynyt löytämään tilastoja rodun mukaaan, mutta julkaisun mukaan tiedot eivät selvästikään tarjoa todisteita Trumpin esittämistä väitteistä "valkoisesta kansanmurhasta". Helmikuussa 2025 eteläafrikkalainen tuomari totesi, että ajatus kansanmurhasta on "selvästi kuviteltu" ja "ei todellinen". Maanviljelijöitä edustava Transvaalin maatalousliitto (TAU) on kerännyt tiedotusvälineisiin, sosiaalisen median julkaisuihin ja jäsentensä raportteihin perustuvia lukuja. Vuoden 2024 luvut osoittavat, että hyökkäyksissä maatiloille kuoli 23 valkoista ja yhdeksän mustaa ihmistä. Vuoden 2025 alussa TAU oli kirjannut kolme valkoista ja neljä mustaa kuollutta Etelä-Afrikan maatiloilla.

Etelä-Afrikan poliisiministeri Senzo Mchunu sanoi tapaamisen jälkeen, että Trumpin esittämä kansanmurhaan liittyvä salaliitto on "täysin perusteeton ja täysin todistamaton".

Lähteet

Maatilahyökkäykset