Karksi-Nuia

Karksi-Nuia on noin 1 500 asukkaan epäitsenäinen kaupunki ja entinen kaupunki Viljandimaan maakunnassa eteläisessä Virossa.

Historia
Karksi mainittiin ensimmäisen kerran vuonna 1248, jolloin Karksin alueeseen kuului Karksi, Halliste, Paistu ja Saarde, ja alueen keskuksena toimi Karksin linna. Liettualaiset tuhosivat linnaa muutaman kerran, mutta se rakennettiin kuitenkin aina uudelleen. Liettualaisten viimeisen hyökkäyksen jälkeen rakennettiin 1300-luvun jälkipuoliskolla uusi linna, johon kuului etu- ja päälinna vallihautoineen ja vahvoine muurineen.

1400-luvulla linnaa varusteltiin merkittävästi sen ollessa Viljandin komtuurin käytössä. Linnaan tuotiin monenlaisia aseita ja elintarvikkeita. Vuonna 1535 Karksin alue liitettiin Liivinmaan Ritarikuntaan, linna oli vuosina 1573–1578 Liivinmaan herttuan Magnusin asuinpaikka. Linna on ollut myös puolalaisten, ruotsalaisten ja venäläisten hallussa. Linnoitus tuhoutui Pohjansodassa lopulta 1708. Tuhoutuneen linnan etuosaan rakennettiin kirkko.

1800-luvun lopulla alue oli käsityö- ja maatilatyöläisten asuinpaikka Karksin kartanolle kuuluneen Nuian kapakan ja kirkon yhteydessä. Paikan nimi Nuia muunnettiin vuonna 1987 Karksi-Nuiaksi. 

Vuonna 1993 Karksi-Nuia sai kaupunginoikeudet. Karksi-Nuian kaupunki ja sitä ympäröivä Karksin kunta yhdistyivät vuoden 1999 lokakuussa yhdeksi kunnaksi, Karksin kunnaksi. Viron kuntauudistuksen osana 24. lokakuuta 2017 Karksin, Abjan ja Hallisten kunnat sekä Mõisakülan kaupunki yhdistyivät Mulgin kunnaksi.Mulgi valla valimiskomisjon kinnitas valimistulemused

Väestö
Vuonna 2011 Karksi-Nuian epäitsenäisessä kaupungissa oli 1 573 asukasta, joista 1 518 (96,5 %) oli virolaisia, 21 (1,3 %) venäläisiä ja 33 (2,1 %) muita kansallisuuksia.

 Lähteet 

Viitteet

Luokka:Viron epäitsenäiset kaupungit
Luokka:Mulgi