Auvo Kurvinen

Auvo Kurvinen (18. tammikuuta 1916 Pirkkala – 25. marraskuuta 1979) oli englantilaisen kirjallisuuden professori Helsingin yliopistossa vuosina 1972–1979. Toisin kuin nykyisin etunimen perusteella voisi olettaa, Kurvinen oli nainen. Hänen lapsuudessaan Auvo ei vielä ollut vakiintunut miehen nimeksi.  Kurvinen oli Karkun evankelisen opiston johtajien rovasti Pietari J. I. Kurvisen ja Ilma Maria o.s. Konkolan tytär, seitsenhenkisen sisarusparven keskimmäinen. Hänen isänisänsä oli lähetyssaarnaaja Pietari Kurvinen. Yksi hänen sisaruksistaan oli hallintoneuvos Pekka Kurvinen. 

 Ammattiura 
Auvo Kurvinen kirjoitti vuonna 1934 ylioppilaaksi Tyrvään yhteiskoulusta ja valmistui filosofian kandidaatiksi Helsingin yliopistosta vuonna 1941. Kurvinen opiskeli British Councilin tukemana stipendiaattina pari vuotta Englannissa Oxfordin yliopiston St Anne’s Societyssa (nykyään St Anne's College) ja suoritti Bachelor of Letters -tutkinnon vuonna 1949. Kotimaassa hän valmistui lisensiaatiksi ja tohtoriksi 1951. Hän jatkoi myös Oxfordin-opintojaan valmistellen sikäläistä tohtorinväitöskirjaansa aiheenaan pyhän Katariina Aleksandrialaisen elämä keskienglanninkielisissä teksteissä. Väitöskirjaansa varten Kurvinen kokosi Katariinan pyhimyselämäkerran tekstikriittisen edition seitsemän käsikirjoituskappaleen perusteella. Väitöskirjan ohjaajana toimi professori J. R. R. Tolkien, joka oli ohjannut myös hänen aiempaa opinnäytetyötään. Väitöskirja valmistui vuonna 1962.

 Toiminta musiikissa 
Auvo Kurvinen teki 1940-luvulla sanoituksia moniin serkkunsa Toivo Kärjen iskelmäsävellyksiin, mutta sanoitukset merkittiin hänen omasta toivomuksestaan Kärjen nimiin. Mahdollisesti Kurvinen pelkäsi, että sanoittajan maineesta voisi olla haittaa akateemisella uralla. Kurvisen osuus paljastui vasta 1990-luvulla hänen jäämistöstään löytyneiden tietojen perusteella. Tämän jälkeen hänen kirjoittamansa iskelmätekstit on rekisteröity Teostoon hänen nimellään. Kurvisen sanoittamia Kärjen iskelmiä levytettiin vuosina 1940–1944 kaikkiaan 40.   Vuodelta 1940 ovat esimerkiksi foxtrotit ”Puukaasutin” ja ”Elon harhaa” sekä tangot ”Varjo” ja ”Hiljaa kuiskin sulle”.Kärki 2015, s. 87-91 Vuodelta 1942 ovat muun muassa foxtrotit ”Koti-ikävä” ja ”Hillevi” sekä tangot ”Yksin metsätiellä” ja ”Viimeinen viesti”.Kärki 2015, s. 105-108 Vasta 2000-luvulla on levytetty kymmenkunta Kärjen jäämistöstä löytynyttä, Kurvisen sanoittamaa kappaletta kuten foxtrotit ”Ikuinen liekki” ja ”Turvapaikka” sekä valssit ”Jasmiinien varjossa” ja ”Muistojen vanki”.Kärki 2015, s. 127-129, 152  Muille kuin Kärjelle Kurvinen ei tehnyt sanoituksia.Kärki 2015, s. 86

Julkaisut
Sir Gawain and the Carl of Carlisle in two versions, Auvo Kurvinen. Suomalainen tiedeakatemia, 1951 (väitöskirja) 
The Siege of Jerusalem in Prose, Hki, 1969. Mémoires de la Société néophilologique de Helsinki; 34

Lähteet

Aiheesta muualla


Luokka:Suomalaiset filologit
Luokka:Helsingin yliopiston professorit
Luokka:Suomalaiset professorit
Luokka:Suomalaiset sanoittajat
Luokka:Vuonna 1916 syntyneet
Luokka:Vuonna 1979 kuolleet