Vainoaminen

Vainoaminen on rikos, johon syyllistyy henkilö, joka toistuvasti uhkaa, seuraa, tarkkailee, ottaa yhteyttä tai muulla näihin rinnastettavalla tavalla vainoaa toista. Vainoamisen on oltava sellaista, että se aiheuttaa vainotussa pelkoa tai ahdistusta.  Vainoamisesta voidaan tuomita sakko- tai vankeusrangaistukseen enintään kahdeksi vuodeksi.

Vainoamisen tulee olla oikeudetonta, eli teot ovat perusteettomia ja ne tapahtuvat vastoin kohteen tahtoa. Vainotun ei tarvitse sanallisesti ilmaista, että hän ei tahdo yhteydenottoja, vaan tahdonvastaisuus päätellään olosuhteista. Vainoaminen on virallisen syytteen alainen rikos eli syyttäjä nostaa siitä syytteen, vaikka asianomistaja ei vaatisi rangaistusta.

Vainoaminen on melko yleinen ilmiö, joka on viime vuosikymmeninä tullut keskeiseksi aiheeksi oikeuspsykologisessa tutkimuksessa. Se voi olla vaanimista,Monet naisopiskelijat kärsivät hiljaisuudessa pitkäaikaisesta vaanimisesta Yle, Uutiset, 24.3.2010 eli slangissa stalkkaamista (englannin sanasta stalk), joka tarkoittaa jonkun ihmisen ja tämän toiminnan luvatonta seuraamista hyväksikäyttämällä erilaisia teknisiä (tietokone, puhelin, posti, rekisterit, tiedotusvälineet) ja muita keinoja (sosiaaliset verkostot, fyysinen seuranta).

Stalkkeri (vaanija) tarkoittaa henkilöä, joka seuraa kohdetta.

Yhdeksässä muussa EU-maassa on voimassa niin sanottu anti-stalking-laki.

Pahimmillaan stalkkerointi johtaa kohteelle tehtäviin uhkauksiin ja väkivallantekoihin. Lievimmillään se voi olla suosikkilaulajan internet-nimimerkin selvittämistä.

Kun vainoajan käytös on yliampuvaa ja yhteydenotot jatkuvia, se osoittaa, että tekijällä on vakavia mielenterveyden ongelmia. Hän on kyvytön hallitsemaan omia tunteitaan ja käyttäytymistään.Kristiina Tolkki, Millainen ihminen alkaa vainota toista? Yle.fi uutiset 17.1.2024, viitattu 17.1.2024 Vainoajista noin viidennes on psykoottisia eli mielenterveyshäiriöt ovat hyvin vakavia. Noin puolella vainoajista on persoonallisuushäiriöitä.Anu Leena Koskinen, Selvitimme, millaista vainoaminen Suomessa on, Yle.fi uutiset 23.4.2018, viitattu 25.1.2025

 Suomi 
Suomessa 19 prosenttia miehistä ja alle 30 prosenttia naisista on kokenut vainoa.

Suomessa vuonna 2010 tehdyn väitöstutkimuksen mukaan vaanija ja uhri tuntevat usein toisensa entuudestaan. Saman tutkimuksen mukaan erityisen alttiita vaanimiselle olivat naisopiskelijat, joiden häiritsijät olivat usein tuttuja miehiä. Vainoaminen voi saada myös digitaalisen väkivallan muotoja, eli siinä hyödynnetään digitaalisia laitteita tai internetyhteyksiä.

 Katso myös 
 Vaino
 Vainoamisharha

 Lähteet 

Aiheesta muualla
 Riittakerttu Kaltiala & ja Nina Lindberg, Persoonallisuushäiriöihin liittyvä väkivallalla uhkailu ja väkivallan uhka, Duodecim 2021;137(22):2467-73

Luokka:Rikokset
Luokka:Aggressio
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit