Johan Bilmark

Johan Bilmark (3. heinäkuuta 1728 Skara – 19. huhtikuuta 1801 TurkuSuomen Sukututkimusseura, Turun ruotsalainen seurakunta) oli ruotsalais-suomalainen historioitsija ja Turun akatemian professori.

 Elämäkerta 

Bilmarkin vanhemmat olivat teologian lehtori Johan Bilmark ja Anna Maria Bierchenius. Hän valmistui ylioppilaaksi 1746 ja kirjoittautui Turun Akatemian opiskelijaksi samana vuonna.Svenskt biografiskt handlexikon Hänet nimitettiin Akatemian käytännöllisen filosofian ja historian professoriksi vuonna 1763. Hän käsitteli julkaisuissaan siveys- ja lainopillisia aiheita sekä Ruotsin, Suomen ja Venäjän historiaa. Bilmarkin johdolla valmistui kaikkiaan 232 väitöskirjaa, ja hän oli tällä mittapuulla Turun akatemian toimeliain. Hänen tuotantonsa oli kuitenkin hajautunut monelle taholle ja oli usein keskeneräistä, joskin tieteellisen tarkkaa.

Bilmark toimi Ruotsalaisen osakunnan inspehtorina vuosina 1764–1798.Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852

Bilmark avioitui Turussa 12. maaliskuuta 1776 neiti Ulrica Helena Hastferin (tai Mastfer) kanssa Turun ruotsalaisesta seurakunnasta. Vaimo ja vastasyntynyt tyttölapsi kuolivat lapsivuoteeseen 16. marraskuuta 1776.

Bilmarkin kunniaksi on Turun Pohjolan kaupunginosassa nimetty Bilmarkinkatu. Hän asui aikanaan Kuningattarenkadulla, joka on nykyisin Linnankatu.Turun maakuntamuseo  Kesäisin hän asui Raision Huhkon kartanossa, jonka hän osti vuonna 1776. Bilmarkin hautamuistomerkki Raision hautausmaalla oli Suomen ensimmäinen julkisista varoista kustannettu, ja sen paljastamisjuhliin 1803 osallistui suuri joukko kunnianarvoisia kansalaisia.Huhkon kartanon historiaOtavan Iso tietosanakirja, Otava 1967, osa 1 p. 1258

Julkaisuja
Historia regiae academiae Aboensis, 1770–1776
Muistutukset Paavali Juustenin Piispain kronikkaan (latinankielinen)

 Lähteet 

 Luettelo Bilmarkin väitöskirjoista 

Luokka:Turun akatemian professorit
Luokka:Suomalaiset historioitsijat
Luokka:Vuonna 1728 syntyneet
Luokka:Vuonna 1801 kuolleet
Luokka:Suomalaiset professorit