Epäitsenäinen kauppala

Epäitsenäisillä kauppaloilla tarkoitetaan Suomessa ja Ruotsissa sijainneita kauppaloita, jotka eivät muodostaneet omaa kuntaa, vaan kuuluivat niitä ympäröivään maalaiskuntaan. Ne muistuttivat hallinnolliselta asemaltaan taajaväkisiä yhdyskuntia. Seuraavassa asiaa on tarkasteltu erikseen kummankin maan osalta.

Epäitsenäinen kauppala Suomessa

Epäitsenäinen kauppala oli Suomessa kauppala, joka ei ollut itsenäinen kunta, vaan osa maalaiskuntaa. Epäitsenäisillä kauppaloilla oli omaa kunnallishallintoa, mutta niiltä puuttui esimerkiksi itsenäinen kunnallisverotus.

Ikaalisten maalaiskuntaan kuulunut Ikaalinen, Suomen vanhin kauppala, oli epäitsenäinen kauppala vuodesta 1858 vuoteen 1972, jolloin koko Ikaalisten maalaiskunta muutettiin itsenäiseksi kauppalaksi. Iisalmi oli Iisalmen maalaiskuntaan kuulunut epäitsenäinen kauppala vuodesta 1860 vuoteen 1891, jolloin se muuttui kaupungiksi. Lahti oli Hollolaan kuulunut epäitsenäinen kauppala vuodesta 1878 vuoteen 1905, jolloin se muutettiin Lahden kaupungiksi. Salo perustettiin epäitsenäiseksi kauppalaksi Uskelan pitäjään vuonna 1887, mutta vuonna 1891 siitä tuli itsenäinen kunta. Vammala oli Tyrvääseen kuulunut epäitsenäinen kauppala vuodesta 1907 vuoteen 1915, jolloin se erosi Tyrväästä muuttuen itsenäiseksi kauppalaksi.

Epäitsenäinen kauppala Ruotsissa

Epäitsenäinen kauppala (ruots. municipalköping) oli Ruotsissa 1930-luvulta lähtienSAOB:n mukaan sanaa käytettiin ensimmäistä kertaa teoksessa Svensk uppslagsbok, band 15 (1933) nimitys 13 pienelle kauppalalle, joista 12 oli saanut kauppalanoikeudet ala- tai vapaakauppalana ennen vuoden 1862 kunnallislakien voimaanastumista. Poikkeuksena tästä oli Nybro, joka sai vapaakauppalanoikeudet vuonna 1865. Vuoden 1862 kuntauudistuksessa nämä 13 kauppalaa katsottiin aivan liian pieniksi, jotta ne voisivat muodostaa oman kauppalakuntansa. Nämä kauppalat jäivät osaksi maalaiskuntaa, ja käytännössä ne rinnastettiin taajaväkisiin yhdyskuntiin. Käsitettä epäitsenäinen kauppala käytettiin erottamaan ne taajaväkisistä yhdyskunnista ja oman kuntansa muodostavista kauppaloista.Wångmar, Erik Från sockenkommun till storkommun, 2003 s72 Vuonna 1919 päätettiin, että jatkossa kaikki uudet kauppalat tulisivat muodostamaan oman kunnan. Epäitsenäiset kauppalat lakkautettiin sen jälkeen asteittain vuoteen 1956 mennessä.

On syytä huomata, että eräät paikat ovat entisaikoina kutsuneet itseään kauppaloiksi, vaikka ne eivät ole ikinä kauppalanoikeuksia saaneetkaan. Esimerkkejä ovat Almvik, Avesta, Lyckeby, Torekov ja Åhus.Andersson, Per: Sveriges kommunindelning 1863-1993, Draking, Mjölby 1993, s. 7

Luettelo Ruotsin epäitsenäisistä kauppaloista
Seuraavassa on lueteltu Ruotsin epäitsenäiset kauppalat, kunnat ja läänit, joihin ne nykyään kuuluvat sekä huomautuksena tietoja epäitsenäisen kauppalan hallinnollisen aseman muutoksista. Epäitsenäisistä kauppaloista yli puolet sijaitsi Kalmarin läänissä, ja muutenkin ne sijaitsivat pääasiassa Etelä-Ruotsin itärannikolla.

 Epäitsenäinen kauppala  Kunta  Lääni  Huomautus Bergkvara  Torsåsin kunta  Kalmarin lääni  lakkautettiin 1800-luvun lopulla ja oli taajaväkinen yhdyskunta 1921–1955 Båstad   Båstadin kunta  Skånen lääni  muutettiin kauppalaksi 1937 Figeholm  Oskarshamnin kunta  Kalmarin lääni  muutettiin kauppalaksi 1878 Gamleby  Västervikin kunta  Kalmarin lääni  liitettiin Gamlebyn kuntaan 1956. Oli olemassa myös Gamlebyn taajaväkinen yhdyskunta, joka ei ollut osa epäitsenäistä kauppalaa. Kristianopel  Karlskronan kunta  Blekingen lääni  liitettiin Jämjön kuntaan 1952 Ljungby  Ljungbyn kunta  Kronobergin lääni  muutettiin taajaväkiseksi yhdyskunnaksi 1921 ja kaupungiksi 1936 Mörbylånga  Mörbylångan kunta  Kalmarin lääni  muutettiin kauppalaksi 1881 Nybro  Nybron kunta  Kalmarin lääni  epäitsenäinen kauppala perustettu 1865, itsenäiseksi kauppalaksi 1879 Pataholm  Mönsteråsin kunta  Kalmarin lääni  liitettiin Ålemin kuntaan 1954 Påskallavik  Oskarshamnin kunta  Kalmarin lääni  liitettiin Döderhultin kuntaan 1956 Trelleborg  Trelleborgin kunta  Skånen lääni  muutettiin kauppalaksi 1843 ja kaupungiksi 1867 Valdemarsvik  Valdemarsvikin kunta  Itä-Götanmaan lääni  muutettiin kauppalaksi 1914 Värnamo  Värnamon kunta  Jönköpingin lääni  alakauppala perustettu 1620, vapaakauppalaksi 1859, epäitsenäiseksi kauppalaksi 1863, kauppalaksi 1871 ja kaupungiksi 1920

Lähteet

Luokka:Kunnallishallinto
Luokka:Luettelot Ruotsista
Luokka:Suomen historialliset kuntamuodot