Halmstadin kunta

Halmstadin kunta () on Hallandin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Hallandiin. Kunnan keskustaajama on Halmstad.

Kunnan maapinta-ala on 1 013,97 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 103 754 henkeä (31.12.2020).

Vuonna 2007 kunnassa oli 215,86 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 21,2 prosenttia kunnan maapinta-alasta.

Halmstadin ystävyyskaupunki  Suomessa on Hanko. Silloinen Halmstadin kaupunki muun muassa lahjoitti Hangon kaupungille Suomen sotien jälkeen rakennuksen, joka tunnetaan nimellä Halmstadintalohttps://www.jeti-ikkuna.fi/index.php/referenssit/halmstadintalo  Viitattu 7.6.2020..

Kuntajaon kehitys
Vuoden 1862 kunnallislakien astuessa voimaan nykyisen kunnan alueella sijaitsi Halmstadin kaupunki ja 16 maalaiskuntaa. Kutakin maalaiskuntaa vastasi aiempi historiallinen pitäjä, joista yhdeksän kuului Halmstadin kihlakuntaan. Vuonna 1905 perustettiin Oskarströmin taajaväkinen yhdyskunta Enslövin ja Slättåkran maalaiskuntiin. Vuonna 1938 Enslöviin kuulunut osa siirrettiin Slättåkraan. Vuonna 1908 perustettiin vielä Nyhemin taajaväkinen yhdyskunta Snöstorpin maalaiskuntaan. Taajaväkisen yhdyskunnan alue liitettiin Halmstadin kaupunkiin vuonna 1928, jolloin taajaväkinen yhdyskunta lakkautettiin. Oskarströmin kauppala muodostettiin vuonna 1947 erottamalla se Enslövistä ja Slättåkrasta, jolloin tämäkin taajaväkinen yhdyskunta lakkautettiin.

Vuoden 1952 kuntauudistuksessa alueelle muodostettiin seuraavat "suurkunnat":
 Eldsberga (Eldsberga, Trönninge ja Tönnersjö)
 Enslöv (Enslöv ja Övraby)
 Getinge (Getinge ja Rävinge)
 Harplinge (Harplinge ja Steninge)
 Kvibille (Holm, Kvibille ja Slättåkra)
 Simlångsdalen (Breared ja Snöstorp)
 Söndrum (Söndrum ja Vapnö)

Halmstadin kaupunkiin ja Oskarströmin kauppalaan uudistus ei vaikuttanut. Vuonna 1967 Simlångsdalen liitettiin Halmstadin kaupunkiin. Vuonna 1971 Ruotsissa siirryttiin yhteen kuntamuotoon ja Halmstadin kaupunki muuttui Halmstadin kunnaksi. Nykyiset rajansa kunta sai vuonna 1974, jolloin Eldsberga, Enslöv, Getinge, Harplinge, Kvibille, Oskarström ja Söndrum liitettiin kuntaan.

Vaakuna
Nykyinen vaakuna on entisen Halmstadin kaupungin vaakuna. Myös Harplingen maalaiskunnalla oli oma vaakuna.

Väestönkehitys

Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
 Tausta Tarkempi jaottelu Henkilöä(31.12.2015) % Ulkomaalaistaustaiset Ulkomailla syntyneet15 98016,5 Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla5 1115,3 Ruotsalaistaustaiset Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla6 7497,0 Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa69 11271,3

Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 726 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,8 prosenttia kunnan väestöstä.

Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 7,8 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 807 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,0 prosenttia kunnan väestöstä.

Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 189 419 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 58 000 kruunua.

Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:  
 0–17-vuotiaat: 19,4 %
 18–64-vuotiaat: 60,8 %
 65 vuotta täyttäneet: 19,7 %

Elinkeinot
Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.

Taajamat

Kunnassa on 21 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 90,7 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 8 581 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:

 #  Taajama  Väkiluku(31.12.2010) 1  Halmstad 58 577 2  Oskarström 4 071 3  Fyllinge 2 927 4  Getinge 1 843 5  Frösakull 1 635 6  Åled 1 634 7  Gullbrandstorp 1 524 8  Trönninge 1 504 9  Harplinge 1 450 10  Haverdal 1 437 11  Kvibille 925 12  Steninge 836 13  Eldsberga 720 14  Gullbranna 704 15  Villshärad 656 16  Simlångsdalen 587 17  Holm 565 18  Laxvik 475 19  Sennan 399 20  Tylösand 399 21  Skedala 351

Kunnan keskustaajama on lihavoitu.

Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
 Snöstorp

Snöstorp on sittemmin kasvanut yhteen Halmstadin taajaman kanssa.

Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
 Fammarp
 Johansfors
 Lynga kvarn och Sandslätt
 Marbäck
 Nissaström
 Sandhamn + Görvik
 Slättåkra
 Stensjö + del av Stora Skipås*
 Särdal
 Tönnersjö
 Villshärad (nordöstra delen)

Asteriski (*) tarkoittaa, että pientaajama kuuluu osittain toiseenkin kuntaan. Stensjö + del av Stora Skipås kuuluu osin myös Falkenbergin kuntaan.

Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
 Björkås
 Frösakull (norra delen)
 Frösakull (västra delen)
 Röinge

Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Halmstadin kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:
 Halmstads västra valkrets (36 valtuutettua)
 Halmstads östra valkrets (35 valtuutettua)
Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Halmstadin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.

Piirit
pienoiskuva|oikea|Kartta Halmstadin kunnan piireistä.

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
 Brearedin piiri 
 Eldsbergan piiri 
 Enslövin piiri 
 Getingen piiri 
 Halmstadin Martin Lutherin piiri (Halmstads Martin Luthers distrikt) 
 Halmstadin Sankt Nikolain piiri (Halmstads Sankt Nikolai distrikt) 
 Harplingen piiri 
 Holmin piiri (Halland) 
 Kvibillen piiri 
 Oskarströmin piiri 
 Rävingen piiri 
 Slättåkran piiri 
 Snöstorpin piiri 
 Steningen piiri 
 Söndrumin piiri 
 Trönningen piiri 
 Tönnersjön piiri 
 Vapnön piiri 
 Övrabyn piiri (Halland) 

Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
 S:t Nikolai
 Martin Luther
 Snöstorp
 Breared
 Oskarström
 Eldsbergabygden
 Söndrum-Vapnö
 Harplinge
 Steninge
 Getinge-Rävinge
 Slättåkra-Kvibille
 Enslöv

Historialliset seurakunnat
Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
 Breared
 Eldsberga
 Enslöv
 Getinge
 Halmstads mosaiska*
 Harplinge
 Holm (Skeppsholm)
 Kvibille
 Martin Luther
 Oskarström
 Rävinge
 Sankt Nikolai (Halmstad 1200-luvulta alkaen)
 Slättäkra
 Snöstorp
 Steninge
 Söndrum
 Trönninge
 Tönnersjö
 Vapnö
 Övraby (Halmstad 1200-luvulle asti)

 Lähteet 

Aiheesta muualla

 Halmstadin kunnan kotisivut

*