Linköpingin kunta

pienoiskuva|oikea|Stångejoki Linköpingin kaupungin keskustassa.
pienoiskuva|oikea|Ilmakuva Linköpingin kaupungista.
pienoiskuva|oikea|Itä-Götanmaan tasankoa Ljungin tienoilla.
pienoiskuva|oikea|Näkymä Roxen-järvelle.
pienoiskuva|oikea|Vreta Klosterin entisen luostarin kirkko.
pienoiskuva|oikea|Pienoismalli entisestä Vretan luostarista.
pienoiskuva|oikea|Ekenäsin linna.
pienoiskuva|oikea|Ljungsjön-järvi.

Linköpingin kunta () on Itä-Götanmaan läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Itä-Götanmaahan. Kunnan keskustaajama on Linköping.

Kunnan maapinta-ala on 1 427,72 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 165 527 henkeä (31.12.2021).

Kunnan alueella sijainnut Vretan luostari on nykyään raunioina, mutta muistoksi luostarista on jäänyt paikannimi Vreta kloster.

Vuonna 2007 kunnassa oli 430,34 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 30,0 prosenttia kunnan maapinta-alasta.

Kuntajaon kehitys
Vuoden 1862 kuntauudistuksen jälkeen nykyisen kunnan alueella sijaitsi Linköpingin kaupunki ja 31 maalaiskuntaa. Vuonna 1894 Sankt Larsin kuntaa perustettiin Sankt Lars -niminen taajaväkinen yhdyskunta. Yhdyskunta ja koko kunta liitettiin Linköpingiin vuonna 1911.

Vuoden 1952 kuntauudistuksessa alueelle muodostettiin seuraavat suurkunnat:
 Linköping (aiempi Linköpingin kaupunki)
 Askeby (aiemmat Vårdsberg, Askeby, Örtomta ja Bankekind)
 Landeryd (aiempi Landeryd)
 Vårdnäs (aiemmat Vist, Skeda ja Vårdnäs)
 Södra Valkebo (aiemmat Gammakil, Nykil ja Ulrika)
 Norra Valkebo (aiemmat Björkeberg, Västerlösa, Rappestad, Sjögestad ja Vikingstad)
 Kärna (aiemmat Slaka, Kärna, Kaga ja Ledberg)
 Vreta kloster (aiemmat Vreta kloster, Stjärnorp, Ljung ja Flistad)
 Åkerbo (aiemmat Gistad, Lillkyrka, Östra Skrukeby, Törnevalla, Östra Harg ja Rystad)
Linköpingin kuntamuoto oli kaupunki, ja kaikki muut olivat maalaiskuntia.

Askeby liitettiin Åkerbohon jo vuonna 1961. Landeryd puolestaan liitettiin Linköpingiin vuonna 1963 ja Kärna vuonna 1967. Vuoden 1971 kuntauudistuksessa siirryttiin yhtenäiseen kuntamuotoon ja muodostettiin nykyinen Linköpingin kunta yhdistämällä Linköpingin kaupunki, Vårdnäs, Södra Valkebo, Norra Valkebo, Vreta kloster ja Åkerbo.

Vuonna 1952 perustetuista kunnista Åkerbo sai nimensä historiallisen Åkerbon kihlakunnan mukaan. Norra ja Södra Valkebo puolestaan sijaitsivat Valkebon kihlakunnan pohjois- ja eteläosissa.

Vaakuna
Nykyinen vaakuna on entinen Linköpingin kaupungin vaakuna. Myös Vreta klosterin maalaiskunnalla oli oma vaakuna.

Väestönkehitys

Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
 Tausta Tarkempi jaottelu Henkilöä(31.12.2015) % Ulkomaalaistaustaiset Ulkomailla syntyneet22 94515,0 Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla7 0394,6 Ruotsalaistaustaiset Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla8 9085,8 Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa114 07474,6

Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 914 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,6 prosenttia kunnan väestöstä.

Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 4,4 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 1 040 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,9 prosenttia kunnan väestöstä.

Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 189 815 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 50 000 kruunua.

Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:  
 0–17-vuotiaat: 19,9 %
 18–64-vuotiaat: 63,2 %
 65 vuotta täyttäneet: 16,8 %

Elinkeinot
Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.

Taajamat

Kunnassa on 20 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 89,4 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 15 581 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:

 #  Taajama  Väkiluku(31.12.2010) 1  Linköping 104 232 2  Ljungsbro 6 620 3  Malmslätt 5 214 4  Linghem 2 804 5  Sturefors 2 229 6  Vikingstad 2 096 7  Ekängen 2 037 8  Berg 1 278 9  Slaka 592 10  Askeby 518 11  Brokind 502 12  Bestorp 475 13  Bankekind 405 14  Nykil 321 15  Sjögestad 300 16  Gistad 288 17  Skeda udde 283 18  Rappestad 235 19  Västerlösa 206 20  Ulrika 200

Kunnan keskustaajama on lihavoitu.

Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
 Hackefors
 Hjulsbro
 Jägarvallen
 Tallboda

Luettelossa mainituista taajamista kaikki ovat sittemmin kasvaneet yhteen Linköpingin taajaman kanssa.

Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
 Bjärka-Säby
 Björkeberg
 Fruktåker och Ängen
 Gälstad-Lundby
 Kransberg + Fryshem
 Kränge
 Maspelösa
 Nysätter
 Ringstorp
 Roxenbaden
 Roxtuna
 Rystad
 Skeda
 Stensätter
 Svartmåla
 Sättuna
 Södra Kränge
 Västerby
 Örtomta

Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
 Rappestad
 Ulrika

Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Linköpingin kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:
 Linköping Nordväst (26 valtuutettua)
 Linköping Sydväst (25 valtuutettua)
 Linköping Nordost (28 valtuutettua)

Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Linköpingin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.

Piirit
pienoiskuva|oikea|Kartta Linköpingin kunnan piireistä.

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
 Askebyn piiri 
 Bankekindin piiri 
 Bergan piiri (Itä-Götanmaa) 
 Björkebergin piiri 
 Flistadin piiri (Itä-Götanmaa) 
 Gammalkilin piiri 
 Gistadin piiri 
 Johannelundin piiri 
 Kagan piiri 
 Kärnan piiri 
 Landerydin piiri 
 Ledbergin piiri 
 Lillkyrkan piiri (Itä-Götanmaa) 
 Linköpingin Sankt Larsin piiri (Linköpings Sankt Lars distrikt) 
 Linköpingin tuomiokirkkopiiri (Linköpings domkyrkodistrikt) 
 Ljungin piiri (Itä-Götanmaa) 
 Nykilin piiri 
 Rappestadin piiri 
 Rydin piiri (Itä-Götanmaa) 
 Rystadin piiri 
 Sjögestadin piiri 
 Skedan piiri 
 Skäggetorpin piiri 
 Slakan piiri 
 Stjärnorpin piiri 
 Törnevallan piiri 
 Ulrikan piiri 
 Vikingstadin piiri 
 Vistin piiri 
 Vreta klosterin piiri 
 Vårdnäsin piiri 
 Vårdsbergin piiri 
 Västerlösan piiri 
 Örtomtan piiri 
 Östra Hargin piiri 
 Östra Skrukebyn piiri 

Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
 Linköpings domkyrkoförsamling
 Linköpings S:t Lars
 Landeryd
 Slaka
 Kärna
 Kaga
 Ledberg
 Vist
 Vårdnäs
 Skeda
 Nykil-Gammalkil
 Ulrika
 Vikingstad
 Vreta kloster
 Åkerbo
 Linköpings Berga
 Linköpings Johannelund
 Linköpings Skäggetorp
 Linköpings Ryd
 Gottfridsberg

Historialliset seurakunnat
Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
 Askeby
 Bankekind (Svinstad)
 Björkeberg
 Flistad
 Gammalkil
 Gistad
 Kaga
 Kärna
 Landeryd
 Ledberg
 Lillkyrka
 Linköpings Berga
 Linköpings domkyrkoförsamling (Linköping)
 Linköpings Johannelund
 Linköpings Ryd
 Linköpings Sankt Lars (Sankt Lars)
 Linköpings Skäggetorp
 Ljung
 Nykil
 Näsby*
 Rakered*
 Rappestad*
 Rystad
 Sjögestad
 Skeda
 Slaka
 Stjärnorp
 Törnevalla
 Ulrika
 Vikingstad
 Vist
 Vreta kloster
 Vårdnäs
 Vårdsberg
 Västerlösa
 Örtomta
 Östra Harg (Harg)
 Östra Skrukeby (Skrukeby)

Nähtävyyksiä
 Bjärka-Säbyn linna
 Ekenäsin linna
 Stureforsin linna
 Flygvapenmuseum
 Linköpingin tuomiokirkko
 Vretan luostari
 Askebyn luostari

 Lähteet 

Aiheesta muualla

 Linköpingin kunnan kotisivut

*