Kristianstadin kunta

pienoiskuva|Ivösjön-niminen järvi kunnan koillisosassa.
pienoiskuva|Pyhän Ursulan lähde Ivön saarella.
pienoiskuva|Fjälkingen taajama.
pienoiskuva|Piispanlinnan rauniot Åhusissa.
pienoiskuva|Kumlanin luonnonsuojelualue kunnan etelälaidalla lähellä Itämeren rantaa.
pienoiskuva|Forsakarin kahdesta vesiputouksesta ylempi. Ne ovat Skånen korkeimmat vesiputoukset.

Kristianstadin kunta () on Skånen läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Skåneen. Kunnan keskustaajama on Kristianstad.

Kunnan maapinta-ala on 1 245,22 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 86 641 henkeä (31.12.2021).

Kunta on maapinta-alaltaan Skånen toiseksi suurin Hässleholmin kunnan jälkeen. Vuonna 2007 kunnassa oli 433,06 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 34,6 prosenttia kunnan maapinta-alasta.

Kunnassa sijaitsee Vittskövlen linna.

Kuntajaon kehitys
Vuoden 1862 kunnallislait astuivat voimaan 1.1.1863, jolloin nykyisen kunnan alueella oli Kristianstadin kaupungin lisäksi 34 maalaiskuntaa. Maalaiskunnat luotiin ikivanhan pitäjäjaon perusteella ja Kristianstadilla oli kaupunginoikeudet vuodelta 1622. Vuonna 1887 entisen Åhusin kaupungin alue samannimisessä Åhusin maalaiskunnassa muutettiin taajaväkiseksi yhdyskunnaksi. Samana vuonna perustettiin vielä Hvilan-niminen taajaväkinen yhdyskunta Norra Åsumin maalaiskuntaan. Åhusin kauppala perustettiin vuonna 1905 erottamalla se maalaiskunnasta. Osa maalaiskuntaa oli kuitenkin Åhusin taajaväkisenä yhdyskuntana vielä vuoteen 1928 asti. Lisäksi perustettiin kaksi muuta taajaväkistä yhdyskuntaa: Tollarp Västra Vramin maalaiskuntaan vuosiksi 1913–1957 ja Önnestad Önnestadin maalaiskuntaan vuosiksi 1931–1966. Vuonna 1941 Norra Åsumin maalaiskunta liitettiin Kristianstadin kaupunkiin, jolloin Vilanin taajaväkinen yhdyskunta lakkautettiin.

Vuoden 1952 kuntauudistuksessa alueelle perustettiin seuraavat "suurkunnat":
 Araslöv (Färlöv, Norra Strö ja Önnestad)
 Degeberga (Degeberga, Huaröd, Hörröd, Maglehems ja Vittskövle)
 Everöd (Everöd, Lyngsjö ja Östra Sönnarslöv)
 Fjälkinge (Fjälkinge, Gustav Adolf, Ivö, Kiaby, Nymö, Rinkaby ja Trolle-Ljungby)
 Nosaby (Nosaby, Fjälkestad ja Österslöv)
 Oppmanna och Vånga (aiemmat Oppmanna ja Vånga)
 Tollarp (Linderöd, Västra Vram ja Östra Vram)
 Träne (Träne, Djurröd ja Äsphult)
 Vä (Vä, Köpinge ja Skepparslöv)
Lisäksi Åhusin kauppalaan liitettiin loput Åhusin maalaiskunnasta, mutta Kristianstadin kaupunkiin uudistus ei vaikuttanut.

Seuraava kuntauudistus toteutettiin kolmessa vaiheessa. Vuonna 1967 Kristianstadin kaupunkiin liitettiin Araslövin, Nosabyn, Tränen ja Vän maalaiskunnat. Vuonna 1971 Ruotsissa siirryttiin yhteen kuntamuotoon. Tuona vuonna muodostettiin Kristianstadin kunta, johon tulivat kuulumaan vuoden 1967 rajojen mukainen kaupunki, Åhusin kauppala sekä Everödin ja Fjälkingen maalaiskunnat. Nykyiset rajansa Kristianstadin kunta sai vuonna 1974, jolloin siihen liitettiin vielä Degeberga, Tollarp ja Oppmanna och Vånga.

Vaakuna
Nykyinen vaakuna on entisen Kristianstadin kaupungin vaakuna. Myös Åhusin kauppalalla ja kahdella maalaiskunnalla oli oma vaakuna.

Väestönkehitys

Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
 Tausta Tarkempi jaottelu Henkilöä(31.12.2015) % Ulkomaalaistaustaiset Ulkomailla syntyneet13 67316,6 Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla4 0624,9 Ruotsalaistaustaiset Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla4 2155,1 Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa60 56073,4

Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 358 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,5 prosenttia kunnan väestöstä.

Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 4,0 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 386 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,6 prosenttia kunnan väestöstä.

Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 182 658 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 68 000 kruunua.

Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:  
 0–17-vuotiaat: 20,3 %
 18–64-vuotiaat: 59,5 %
 65 vuotta täyttäneet: 20,3 %

Elinkeinot
Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.

Taajamat

Kunnassa on 26 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 82,5 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 13 914 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:

 #  Taajama  Väkiluku(31.12.2010) 1  Kristianstad 35 711 2  Åhus 9 423 3  Tollarp 3 284 4  Hammar 2 057 5  Fjälkinge 1 690 6  Önnestad 1 378 7  Degeberga 1 291 8  Norra Åsum 1 264 9  Färlöv 1 026 10  Viby 991 11  Gärds Köpinge 936 12  Everöd 885 13  Arkelstorp 768 14  Rinkaby 745 15  Vinnö 536 16  Hammarslund 461 17  Balsby 430 18  Österslöv 414 19  Linderöd 404 20  Yngsjö 302 21  Övesholm 299 22  Östra Sönnarslöv 294 23  Bäckaskog 293 24  Torsebro 270 25  Huaröd 242 26  Vittskövle 235

Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Hammarin taajaman nimi oli aiemmin Palestina ja Vibyn nimi Håslöv.

Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
 Bjärlöv
 Maglehem
 Nymö
 Skepparslöv
 Vanneberga
 Vä
 Öllsjö
 Önnestads Backar

Luettelossa mainituista taajamista Vä ja Öllsjö ovat sittemmin kasvaneet yhteen Kristianstadin taajaman kanssa.

Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
 Barum
 Bjärlöv
 Djurröd
 Ekestad
 Fjälkestad
 Fjälkinge (itäinen osa)
 Fjäringsgården
 Gringelstad
 Horna
 Ivö
 Kiaby
 Källunda
 Lyngby
 Maglehem
 Mjönäs
 Nyehusen och Furuboda
 Nymö
 Odersbäck
 Oppmanna
 Rickarum
 Ripa
 Skepparslöv
 Tings Nöbbelöv
 Tosteberga
 Träne
 Ullstorp
 Vanneberga
 Venestad
 Vånga
 Yngsjöstrand
 Åhuskärr
 Östervång
 Östra sandar
 Övarp

Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
 Kjuge
 Källunda
 Olseröd
 Oppmanna (luoteinen osa)

Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Kristianstadin kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:
 Kristianstad Centrum (22 valtuutettua)
 Kristianstad Norra-Östra (27 valtuutettua)
 Kristianstad Södra (22 valtuutettua)
Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Kristianstadin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.

Piirit
pienoiskuva|oikea|Kartta Kristianstadin kunnan piireistä.

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
 Degebergan piiri 
 Djurrödin piiri 
 Everödin piiri 
 Fjälkestadin piiri 
 Fjälkingen piiri 
 Färlövin piiri 
 Gustav Adolfin piiri (Skåne) 
 Huarödin piiri 
 Hörrödin piiri 
 Ivön piiri 
 Kiabyn piiri 
 Kristianstadin Heliga Trefaldighetin piiri (Kristianstads Heliga Trefaldighets distrikt) 
 Köpingen piiri 
 Linderödin piiri 
 Lyngsjön piiri 
 Maglehemin piiri 
 Norra Strön piiri 
 Norra Åsumin piiri 
 Nosabyn piiri 
 Nymön piiri 
 Oppmannan piiri 
 Rinkabyn piiri (Skåne) 
 Skepparslövin piiri 
 Trolle-Ljungbyn piiri 
 Tränen piiri 
 Vittskövlen piiri 
 Vångan piiri (Skåne) 
 Vän piiri 
 Västra Vramin piiri 
 Åhusin piiri 
 Äsphultin piiri 
 Önnestadin piiri 
 Österslövin piiri 
 Östra Sönnarslövin piiri 
 Östra Vramin piiri 

Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
 Kristianstads Heliga Trefaldighet
 Norra Åsum
 Äsphult
 Träne-Djurröd
 Vä-Skepparslöv
 Köpinge
 Nosaby
 Araslöv
 Åhus
 Bäckaskog
 Fjälkinge-Nymö
 Gustav Adolf-Rinkaby
 Degeberga
 Västra och Östra Vram
 Linderöd
 Vånga
 Oppmanna
 Everödsbygden

Historialliset seurakunnat
Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
 Araslöv*
 Bäckaskog*
 Degeberga
 Djurröd
 Everöd
 Fjälkestad (Fjälkestad med Råbelöv)
 Fjälkinge
 Färlöv
 Gustav Adolf (Viby)
 Huaröd
 Hörröd
 lvö
 Kiaby
 Kristianstads garnisonsförsamling* (Vendes artilleriregemente)
 Kristianstads Heliga Trefaldighet (Kristianstad)
 Kristianstads slottsförsamling* (Fästningsfängelset)
 Köpinge
 Linderöd
 Lyngsjö
 Maglehem
 Norra Strö (Strö)
 Norra Åsum (Åsum)
 Nosaby
 Nymö
 Nöbbelöv*
 Oppmanna
 Rinkaby
 Råbelöv*
 Skepparslöv
 Trolle-Ljungby (Ljungby, Västra Ljungby)
 Träne
 Vittskövle
 Vånga
 Vä
 Yästra Vram
 Åhus
 Åraslöv*
 Älleköpinge*
 Äsphult
 Önnestad
 Österslöv
 Östra Sönnarslöv (Sönnarslöv)
 Östra Vram

Kirkot

Lähteet

Aiheesta muualla

 Kristianstadin kunnan kotisivut

*