Tykistökoulu

Tykistökoulu (lyhenne TYKK) on Maasotakoulun Koulutuskeskuksen alainen kenttätykistön aselajikoulu, joka sijaitsee Kankaanpäässä Niinisalon varuskunnassa. Tykistökoulun tehtävänä on Suomen puolustusvoimien kenttätykistön henkilökunnan ja reserviläisten kouluttaminen sekä aselajin kehittäminen. Henkilökuntaa koulutetaan kadettikursseilla sekä useilla eri täydennyskoulutuskursseilla. Reserviläisiä koulutetaan erilaisissa kertausharjoituksissa sekä Maanpuolustuskoulutusyhdistyksen kursseilla. 

Historia
Perustaminen
Pietarsaaren tykistökoulu perustettiin 7.2.1918 everstiluutnantti Vilho Nenosen esityksestä ja ylipäällikkö, kenraaliluutnantti Mannerheimin hyväksymänä. Perustamisen katsotaan tapahtuneen päivänä, jolloin päämaja julkaisi kehotuksen ylioppilaille ja teknillisen koulutuksen saaneille ilmoittautua tykistöön. Ruotsalainen kreivi Adolf Hamilton saapui Pietarsaareen käynnistämään sen järjestelmällisen toiminnan.

Pietarsaaresta Tykistökoulu siirtyi Tampereelle heti sen valtaamisen jälkeen 6.4.1918 alkaen sotaväen uudelleen järjestelyihin liittyen. Olo Tampereella ei kuitenkaan jäänyt pitkäaikaiseksi, vaan koulu siirtyi Lappeenrantaan jo toukokuussa. Lappeenrannassa koulu sai ensimmäisen suomalaisen johtajansa, kun jääkärieverstiluutnantti Lauri Malmberg nimitettiin tehtävään 12.7.1918. Samassa yhteydessä koulun nimi muutettiin Suomen Tykistökouluksi (S.T.K), joka lakkautettiin kuitenkin jo lokakuussa Senaatin sota-asiaintoimikunnan päätöksellä.

Tykistön Ampumakoulu
Vuodesta 1919 aina talvisodan syttymiseen kenttätykistön upseereita koulutettiin Tykistöupseerien täydennyskursseilla 1919–1920, Tykistöupseerien Ampumakoulussa 1920–1922, Tykistön Ampumakoulukurssilla 1922–1926 ja lopulta Kenttätykistön Ampumakoulussa 1926–1939. Ampumakoulu ei ollut puolustusvoimien virallinen organisaatio, vaikka sille varat osoitettiinkin kurssien järjestämiseen. Kurssien pitopaikat vaihtelivat ja tietynlainen tuuliajolla olo leimasi toimintaa.

Sotavuodet
Ennen talvisotaa tykistön tarkastajaksi nimitetty kenraalimajuri Svanström esitti tarpeen erillisen Tykistökoulun perustamiseksi Helsinkiin tai Santahaminaan, mutta sota keskeytti suunnittelun. Välirauhan aikana Svaströmin suunnitelmat kävivät toteen, ja Tykistökoulu perustettiin Uudenmaan kasarmille Helsinkiin 3.2.1941. Aliupseerilinja sijoitettiin Hyrylään. Jatkosota keskeytti toiminnan kuitenkin varsin pian.

Hyökkäysvaiheen päätyttyä syntyi kenttäarmeijassa tarve henkilöstön kouluttamiseksi. Tykistön Aliupseerikoulu aloitti toimintansa Vaasassa 6.8.1942. Lähinnä patteristoupseerien ja patterien päälliköiden ampumateknisen ja taktisen taidon kehittämiseksi perustettiin Suvi-Kumsa -nimiseen kylään Tykistön Ampumakoulu. Koulun toiminta keskeytettiin 11.6.1944 Neuvostoliiton käynnistettyä suurhyökkäyksensä.

Tykistökoulu sodan jälkeen
Tykistökoulu perustettiin uudestaan 1.12.1944. Sijoituspaikaksi tuli jälleen Uudenmaan kasarmi Helsingissä aliupseerilinjan jäädessä alkuvaiheessa edelleen Vaasaan, josta se siirrettiin Lappeenrantaan ja edelleen marraskuussa 1948 Hyrylään. Koulu toimi kahdella paikkakunnalla aina vuoteen 1960, jolloin se siirrettiin Santahaminaan. 

Jo vuonna 1962 alkoivat keskustelut Tykistökoulun sijoittamisesta toisaalle, eli Niinisaloon. Vuonna 1966 tehtyjen päätösten perusteella Tykistökoulu päätettiin jakaa kahtia Kenttätykistökouluun ja Rannikkotykistökouluun. Vuonna 1969 syyskuun alussa aloittivat toimintansa itsenäisinä laitoksina Tykistökoulu Niinisalossa ja Rannikkotykistökoulu (RtK) Santahaminassa. Tykistökoulun viralliset avajaiset uusissa tiloissaan pidettiin 19.9.1969.

Mittauspatteristo liitettiin Tykistökouluun lokakuun alussa 1979.Reijo Kuusisto ja Pekka Kling (toim.): Tykkimies: Suomen Kenttätykistön Säätiön vuosikirja 1980, s. 218. Helsinki: Suomen Kenttätykistön Säätiö, 1980. Tykistökoulun toiminta itsenäisenä joukko-osastona päättyi syyskuun alussa 1987, jolloin se liitettiin joukkoyksikkönä Satakunnan Tykistörykmenttiin.Raimo Kaukonen ja Heikki Hulkkonen (toim.): Tykkimies: Suomen Kenttätykistön Säätiön vuosikirja 1988, s. 187. Helsinki: Suomen Kenttätykistön Säätiö, 1988. Maaliskuun alussa 1992 Tykistökoulusta tuli yksi tuolloin perustetun Tykistöprikaatin joukkoyksiköistä. Samassa yhteydessä Tykistökoulusta irrotettiin kertausharjoitusosasto, josta muodostettiin uusi joukkoyksikkö Kankaanpään patteristo.Jouko Huhtala ja Erkki Utunen (toim.): Tykkimies: Suomen Kenttätykistön Säätiön vuosikirja 1994, s. 179. Helsinki: Suomen Kenttätykistön Säätiö, 1994. Vuonna 1993 Tykistökouluun muodostettiin tutkimus- ja kehittämisosasto, joka vastasi kenttätykistön kokeilu- ja tutkimustöiden käytännön järjestelyistä.Jouko Huhtala, Erik Erroll ja Hannu Illman (toim.): Tykkimies: Suomen Kenttätykistön Säätiön vuosikirja 1996, s. 198. Helsinki: Suomen Kenttätykistön Säätiö, 1996.

Kun Tykistöprikaati lakkautettiin tammikuun alussa 2015, Tykistökoulu siirtyi Maasotakoulun Koulutuskeskuksen alaisuuteen, mutta jatkoi toimintaansa Niinisalossa. Tykistökoulun tutkimus- ja kehittämisosasto siirrettiin Maavoimien tutkimus- ja kehittämiskeskuksen tykistösektoriksi.Antti Pirinen ja Tero Mäenpää (toim.): Tykkimies: Suomen Kenttätykistön Säätiön vuosikirja 2016, s. 121. Helsinki: Suomen Kenttätykistön Säätiö, 2016.

Tykistökoulun ja sen edeltäjien johtajat
Pietarsaaren tykistökoulu / Suomen Tykistökoulu 1918
 everstiluutnantti Vilho Nenonen 7.2.–13.2.1918
 majuri Adolf Hamilton 14.2.–11.6.1918
 majuri J. K. Schleutker (Saksa) 12.6.–11.7.1918
 everstiluutnantti Lauri Malmberg 12.7.–11.11.1918M. O. Rintanen, A. Meriläinen ja V. Poikonen (toim.): Tykkimies: Suomen Kenttätykistön Säätiön vuosikirja 1968, s. 40–41. Helsinki: Suomen Kenttätykistön Säätiö, 1968.

Tykistöupseerien täydennyskurssit 1919–1920
 eversti Vilho Nenonen 1919–1920

Tykistöupseerien Ampumakoulu 1920–1926
eversti Vilho Nenonen 1920–1923
 everstiluutnantti Jarl Lundqvist 1923–1924
 kenraalimajuri Vilho Nenonen 1924–1926

Kenttätykistön Ampumakoulu 1926–1944
 majuri Carl Gustaf Schauman 1926–1929
 eversti Kaarlo Julenius 1930–1941
 eversti Eino Honko 1942–1943
 eversti Jarl Edgren 1943–1944
 eversti Holger von Konow 1944

Tykistökoulu 1944–
 eversti Lauri Harvila 1944–1947
 eversti Elof Roschier 1947–1954
 eversti Viktor Vähätupa 1954–1958
 eversti Aarne Pönkänen 1958–1960
 eversti Tapani Klöf 1960–1962
 eversti Kauko Mäkipää 1962–1966
 everstiluutnantti Matti Alajoki (vt.) 1966
 eversti Martti Rintanen 1966–1974
 eversti Risto Setälä 1974–1976
 eversti Pertti Jaakkola 1976–1981
 eversti Matti Koskimaa 1981–1985
 eversti Pertti Rairama 1985–1987
 everstiluutnantti Jouni Ruohonen 1988–1989
 everstiluutnantti Erkki Mäki 1989–1992
 everstiluutnantti Jouko Alasjärvi 1992–1994
 everstiluutnantti Olavi Rajala 1994–1996
 everstiluutnantti Erkki Utunen 1996–1998
 everstiluutnantti Leo Ukkonen 1998–2000
 everstiluutnantti Kari Halonen 1.5.2000–30.6.2003
 everstiluutnantti Tapio Luukkainen 1.7.2003–30.9.2005
 everstiluutnantti Pertti Yrjölä 1.10.2005–30.9.2008
 everstiluutnantti Mikko Soikkeli 1.10.2008–30.11.2010
 everstiluutnantti Paavo Keskiruusi 1.12.2010–31.8.2012
 everstiluutnantti Pertti Holma 1.9.2012–30.6.2015
 everstiluutnantti Petri Majuri 1.7.2015–31.3.2018
 everstiluutnantti Petri Haataja 1.4.2018–31.12.2019
 everstiluutnantti Antti Pirinen 1.1.2020 alkaen

Tykistökoulun tehtävät ja asema

Tykistökoulu on yksi puolustusvoimien puolustushaara-, aselaji- ja toimialakouluista, jotka toimivat Maanpuolustuskorkeakoulun ohjauksessa. Upseerikoulutuksen tutkintoon johtavaa opetusta Tykistökoulussa johtaa Maanpuolustuskorkeakoulun rehtori. Opistoupseerien ja aliupseerien koulutusta ohjaa Maasotakoulun johtaja. Tutkimus- ja kehittämistoimintaa ohjaa Maavoimien esikunta.
Upseerikoulutus
Upseerikoulutus muodostuu kadettien sotatieteiden kandidaattiopinnoista sekä sen jälkeen upseerin virassa tapahtuvista maisteriopinnoista. Maisteriopintojen jälkeen upseerit suorittavat vielä täydennyskoulutuksena tykistörykmentin komentajakurssin sekä ammunnanjohtajkurssin. Komentajakurssi antaa pätevyyden sodan ajan tykistöryhmän komentajaksi ja ammunnanjohtajakurssi puolestaan tuottaa oikeuden johtaa rauhan ajan tykistöammuntoja.
Sotatieteiden kandidaattiopinnot
Maanpuolustuskorkeakoulussa Santahaminassa suoritettujen akateemisten opintojen ja Maasotakoulussa Lappeenrannassa suoritettujen puolustushaaraopintojen jälkeen kadetit aloittavat kolmannen vuosikurssinsa aselajikouluissa. Tykistökoulussa kadetit saavat koulutuksen patterin päällikön ja tulenjohtopäällikön tehtäviin sekä varomääräykselliset oikeudet tulipatterin ja raketinheitinpatterin tehtäviin.

Sotatieteiden maisteriopinnot
Maisteriopintoja edeltää neljän vuoden työelämä-jakso, jonka aikana luutnantit toimivat lähinnä kouluttajina omissa joukko-osastoissaan. Maisteriopinnot toteutetaan pääosin MPKK:lla Santahaminassa, jossa opiskelun painopisteet ovat aineopinnoissa sekä tutkimuksessa. Akateemisten opintojen rinnalla suoritetaan sotilasammatilliset opinnot, jotka toteutetaan pääosin Tykistökoulussa. Noin kolmen kuukauden aikana opiskelijat perehtyvät patteriston komentajan ja tulenjohtokomentajan tehtäviin. Näitä tehtäviä harjoitellaan käytännössä maavoimien kaikkien aselajien yhteisharjoituksessa sekä Rovajärven ampumaharjoituksessa.

Maisteriopintojen jälkeen upseerit ylennetään yliluutnanteiksi sekä nimitetään puolustusvoimien vakinaiseen virkaan.

Täydennyskoulutus
Täydennyskoulutukseen kuuluvat opistoupseerien jatkokurssi, aliupseerien sotilasammatilliset opinnot sekä eri henkilöstöryhmille suunnatut opetustilaisuudet.

Opistoupseerikoulutus
Opistoupseerien koulutus lopetettiin vuonna 2003, jolloin valmistui viimeinen opistoupseerien peruskurssi. Opistoupseerien koulutusjärjestelmään kuuluva jatkokurssi järjestetään kymmenen vuotta valmistumisesta ja viimeinen jatkokurssi järjestetään näillä näkymin vuonna 2012.

Jatkokurssi muodostuu Maasotakoulussa järjestettävästä yhteiskoulutusvaiheesta sekä Tykistökoulun noin neljän kuukauden pituisesta aselajijaksosta. Aselajijakson aikana opiskelijat saavat koulutuksen patteristonkomentajan sekä tulenjohtokomentajan tehtäviin. Lisäksi heille opetetaan prikaatin esikunnan toimintaperiaatteet.

Aliupseerikoulutus
Aliupseerien koulutus toteutetaan työssäoppimisena sekä sotilasammatillisina opintojaksoina, jotka eivät johda tutkintoon. Koulutus on kolmivaiheinen muodostuen kolmesta opintokokonaisuudesta, jotka puolestaan kukin muodostuvat kahdesta opintojaksosta. Opintokokonaisuudet ovat sotilasammatilliset opintokokonaisuudet 1 ja 2 sekä mestariopintokokonaisuus. 

Tykistökoulussa aliupseerit suorittavat kenttätykistön sotilasammatilliset opintojaksot tai mestariopinnot. Sotilasammatillinen opintojakso 1 antaa pätevyyden sodan ajan jaosjohtajan ja tulenjohtajan tehtäviin sekä oikeuden toimia aseen tai jaoksen valvojatehtävissä rauhan ajan ampumaharjoituksissa. Sotilasammtillinen opintojakso 2 puolestaan antaa pätevyyden sodan ja rauhan ajan patteriupseerin tehtäviin. Mestariopinnot antavat pätevyyden toimia yksikön päällikkönä.

Sotilasammatillinen opintojakso 1 järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 2008. Ensimmäinen opintojakso 2 toteutettiin 2010. Mestariopintoja ei vielä aivan lähivuosina järjestetä.

Reserviläiskoulutus
Tykistökoulu järjestää useita erilaisia kertausharjoituksia vuosittain. Joukkojen harjoituksissa koulutetaan koko sodan ajan joukko ja vastaavasti runkojen harjoituksissa koulutetaan jonkun joukon runkohenkilöstö. Tehtäväkohtaisissa harjoituksissa puolestaan koulutetaan kerrallaan useamman joukon tietyt johtajat. Tehtäväkohtaisia harjoituksia järjestetään mm. tulenjohtokomentajille, tulenjohto- ja viestipatterien päälliköille, patteristoupseereille, tulipatterin päälliköille, viestiupseereille ja viestimestareille sekä asehenkilöstölle.

Tehtäväkohtaiset ja runkojen harjoitukset järjestetään yleensä Niinisalossa ja ne voivat liittyä johonkin laajempaan harjoitukseen. Joukkojen harjoituksia järjestetään Niinisalon lisäksi myös Rovajärvellä.

Tutkimus- ja kehittämistoiminta
Tutkimus- ja kehittämistoiminta on koulutuksen ohella toinen päätehtävä. Toimintaa ohjaa tykistön tarkastaja sekä maavoimien tutkimusjohtaja ja työ perustuu Maavoimien esikunnan antamiin tehtäviin. Toiminta käsittää uusien laitteiden ja järjestelmien testaamista, toiminta- ja käyttöperiaatteiden laatimista sekä uusien kokoonpanojen laatimista ja testaamista. Tykistökoulun vastuulla on myös ohjesääntöjen kirjoittaminen sekä aselajin varomääräysten päivittäminen.

Tykistökoulun tutkimus- ja kehittämistoiminta siirtyi Maasotakoulun alaiseen Maavoimien tutkimuskeskukseen tammikuussa 2015.

Lähteet
 Paulaharju, Jyri, Tykistökoulu 1918–1983, julk. Tykistökoulu, 1982 

Viitteet

Aiheesta muualla
 Tykistökoulu 

Luokka:Sotilaskoulutus
Luokka:Kankaanpää
Luokka:Maasotakoulu