Ilmari Manninen

Ilmari Justus Andreas Manninen (2. syyskuuta 1894 Viipuri – 14. kesäkuuta 1935 Helsinki) oli tunnettu Viron ja Suomen kansallismuseoiden kehittäjä ja ahkera suomensukuisten kansojen kansatieteellisen materiaalin kerääjä ja tutkija. Dosentti Ilmari Manninen kuollut, Helsingin Sanomat, 15.06.1935, nro 158, s. 3, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot. Viitattu 14.06.2025

Mannisen vanhemmat olivat kirkkoherra Salomon Manninen ja Elisabet Kuokkanen. Hän pääsi ylioppilaaksi 1912, valmistui filosofian kandidaatiksi 1916 ja lisensiaatiksi (tohtoriksi) 1922, väitöskirjan aiheena oli Die dämönistischen Krankheiten im finnischen Volksaberglauben. Manninen teki opintomatkoja Skandinaviaan, Unkariin, Itävaltaan, Saksaan, Pietariin ja Moskovaan sekä 1934–1935 Balkanin maihin. Naantalin kaupunginmuseon Manninen vuonna perusti 1919 ja oli sen johtajana vuoteen 1921 saakka. Hän toimi myös Naantalin  yhteiskoulun johtajana 1919–1922. Manninen julkaisi jo vuonna 1917 teoksen Liperin seurakunnan historia Ruotsin vallan aikana, mutta suuntautui sitten kansatieteeseen. Vuonna 1922 häneltä ilmestyi väitöskirjan lisäksi tutkimus Pohjoisen Karjalan vanhanaikainen talous.

Samana vuonna eli vasta 28-vuotiaana Manninen valittiin myös Viron kansallismuseon (Eesti Rahva Muuseum) ensimmäiseksi johtajaksi. Viroon liittyen hän julkaisi tutkimukset  Eesti rahvariiete ajalugu (1927) ja Die Sachkultur Estlands I-II (1931-1933). Lisäksi hän laati 420-sivuisen yleisesityksen Soome sugu rahvad (1929), joka ilmestyi myös suomeksi ja saksaksi. Manninen oli Tarton yliopiston dosentti 1924–1927. Vuodesta 1929 lähtien hän toimi Suomen Kansallismuseon kansatieteen osaston johtajana ja ehti ennen kuolemaansa julkaista vielä suomensukuisia kansoja koskevan teossarjan kolmantena osana tutkimuksen Esineellinen kansatiede (1934). Helsingin yliopiston dosenttina  Manninen toimi 1929–1935, vuosina 1929–1931 lisäksi yliopiston suomalais-ugrilaisen kansatieteen vt. professorina.

Mannisen puoliso vuodesta 1919 oli Taru Hakkarainen.

 Julkaisuja 
 Kansanomaiset parannus- ja lääkitystavat. Kansantieteellisiä kysymyslehtisiä 3. Suomen muinaismuistoyhdistys, Helsinki 1917
 Kulta, hopea ja vaski suomalaisissa taioissa. Suomen kotiseutuliitto, Helsinki 1917
 Liperin Seurakunnan historia Ruotsin vallan aikana. Suomen kirkkohistoriallisen seuran toimituksia 15. Helsinki 1917
 Niitä näitä matkalta Aunuksen Karjalaan. Kotikielen seura, Helsinki 1917
 Veneiden ompelusta pohjoisessa Aunuksen Karjalassa. Suomen muinaismuistoyhdistys, Helsinki 1917
 Luettelo suomenkielisten sanomalehtien julkaisemista paikallisnumeroista vv. 1909-1918. Suomen kotiseutuliitto, Helsinki 1918
 Suomen ja Venäjän välisen rajan historiaa. Helsinki 1918
 Vanhan ruokatalouden alalta : kalaruuan mädättäminen. Suomen muinaismuistoyhdistys, Helsinki 1918
 Kansantieteellisiä kertomuksia Pohjois-Aunuksesta. WSOY 1919
 Lisiä Käkisalmen läänin historiaan ison vihan ensi vuosina. WSOY 1919
 Lukuja vanhasta Naantalista. Turku 1920
 Tietoja pykäläpuista ja kapuloista Karjalassa ennen ja nyt. Suomen muinaismuistoyhdistys, Helsinki 1920
 Kolme kirjettä Pohjois-Karjalan taloudellisista oloista ; julkaissut Ilmari Manninen, kirjeiden kirjoittaja Gabriel Wallenius (1725-1808). Historiallinen arkisto 29. Suomen historiallinen seura, Helsinki 1921
 Die dämonistischen Krankheiten im finnischen Volksaberglauben : vergleichende volksmedizinische Untersuchung. Suomalainen Tiedeakatemia, Helsinki 1922
 Eräs lääkitsemisperiaate kansanomaisessa parannustaidossamme. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, Helsinki 1923
 Olivatko Käkisalmen läänin karjalaiset kansallisesti ja kielellisesti vieraita muulle Suomelle?. WSOY 1923
 Viron kansallismuseo - Eesti rahva muuseum. Suomen muinaismuistoyhdistys, Helsinki 1923
 Latvian kansatieteellinen museo - Latvijas etnografiskais muzejs. Suomen muinaismuistoyhdistys, Helsinki 1924
 Sündimine ja lapsepôlv eesti rahva traditsioonis - Geburt und Kindheit in der estnischen Volkstradition. Tartu Eesti Kirjastus, Tartu 1924
 Eesti rahvariiete ajalugu. Eesti rahva muuseum, Tartu 1927
 Eräs vanha itäinen lainaesine. Kotikielen seura, Helsinki 1927
 "Hannunvaakuna". WSOY 1927
 Virolaisia lasten leluja. WSOY 1928
 Virolaisista ruuaksista.  Suomen muinaismuistoyhdistys, Helsinki 1928
 Soome sugu rahvaste etnograafia. Loodus, Tartu 1929
 Suomensukuiset kansat : kuvauksia esineellisen kulttuurin alalta. Sivistys ja tiede 70. WSOY 1929
 Suomalaiset kansatieteelliset linnunpääkauhat ja -vadit. Suomen muinaismuistoyhdistys, Helsinki 1930
 Vanhoista merkinantolaitteista. WSOY 1930
 Ajokepeistä ja muista rengassauvoista. WSOY 1931
 Die nord-eurasischen Torsionsfallen. Suomen muinaismuistoyhdistys, Helsinki 1931
 Die Sachkultur Estlands 1. Õpetatud Eesti selts, Tartu 1931
 Die finnisch-ugrischen Völker. Otto Harrassowitz, Leipzig 1932
 Karjalaisten puvustosta. Eripainos Karjalan kirja. WSOY 1932
 Karjalaisten rakennukset. Eripainos Karjalan kirja WSOY 1932
 Karjalaisten ruokatalous. Eripainos Karjalan kirja WSOY 1932
 Karjalaisten tavoista. Eripainos Karjalan kirja WSOY 1932
 Karjalan kirja ; toimittanut Iivo Härkönen ; avustava toimikunta U. Karttunen, Joh. Kujola, I. Manninen. 2. kokonaan uud. painos WSOY 1932
 Karjalan vanhat elinkeinot. Eripainos Karjalan kirja WSOY 1932
 Merkillinen oravanpyyntitapa. Kotikielen seura, Helsinki 1932
 Kansanomaisen tautiopin alalta. WSOY 1933
 Kansanomaisesta tautiopista ja taikaparannuksista. Gummerus 1933
 Maavala. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, Helsinki 1933
 Eräs lappalainen parannusmenetelmä. WSOY 1934
 Lisää rohkasta. Kotikielen seura, Helsinki 1934
 Tuohikirje sadan vuoden takaa. WSOY 1934
 Pohjan pitkiltä periltä : retkeilyllä Länsi-Lapissa. WSOY 1936

 Lähteet 
  Sivu 498.

 Viitteet 

Luokka:Suomalaiset etnologit
Luokka:Helsingin yliopiston professorit
Luokka:Suomalaiset professorit
Luokka:Vuonna 1894 syntyneet
Luokka:Vuonna 1935 kuolleet