Norrköpingin kunta

pienoiskuva|oikea|Vanhaa teollisuusmaisemaa Norrköpingissä.
pienoiskuva|oikea|E22-moottoritie Norrköpingistä etelään.
pienoiskuva|oikea|Kuddbyn kirkko Vikbolandetin alueella.
pienoiskuva|oikea|Bråvikenin lahti Kolmårdenin eläinpuistosta kuvattuna.
pienoiskuva|oikea|Glan-järvi kuvattuna uimapaikalta Svärtingessä.
pienoiskuva|oikea|Ågelsjön.

Norrköpingin kunta () on Itä-Götanmaan läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Itä-Götanmaahan ja Södermanlandiin. Kunnan keskustaajama on Norrköping.

Kunnan maapinta-ala on 1 495,52 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 144 458 henkeä (31.12.2021).

Vuonna 2007 kunnassa oli 348,62 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 23,2 prosenttia kunnan maapinta-alasta.

Kuntajaon kehitys
Nykyisen Norrköpingin alueella sijaitsi vuoden 1862 kuntauudistuksen jälkeen Norrköpingin kaupunki ja 25 maalaiskuntaa. Kaupungin rajojen ulkopuolelle kasvaneen asutuksen hallinnoimiseksi perustettiin kaksi taajaväkistä yhdyskuntaa: vuonna 1885 Norrköpings norra förstad ja vuonna 1900 Borgs villastad. Vuonna 1917 Östra Enebyn maalaiskunta liitettiin kaupunkiin, jolloin ensimmäisenä mainittu yhdyskunta lakkautettiin. Vuonna 1918 liitettiin Sankt Johanneksen maalaiskunta, ja vuonna 1936 Borgin maalaiskunta, jolloin myös jälkimmäisenä mainittu yhdyskunta lakkautettiin.

Vuoden 1952 kuntauudistuksessa muodostettiin kuusi "suurkuntaa" itse kaupungin lisäksi:

 Kolmården (Krokek ja Kvarsebo)
 Kvillinge (Kvillinge ja Simonstorp)
 Norsholm (Kimstad ja Skärkind)
 Skärblacka (Kullestad ja Vånga)
 Västra Vikbolandet
 Östra Vikbolandet
 Norrköpingin kaupunki (Norrköping sekä Styrstadin ja Tingstadin kunnat).

Näistä Kolmården sai nimensä Itä-Götanmaan ja Södermanlandin rajalla sijaitsevan metsäalueen mukaan. Historiallisesti Kvarsebon katsotaankin kuuluvan Södermanlandin maakuntaan. Norsholm ja Skärblacka nimettiin kuntien alueilla sijaitsevien taajamien mukaan. Norrköpingin itäpuolella sijaitsevan Vikbolandetin niemimaan alueen länsi- ja itäosat muodostivat oman kuntansa.

Jo vuonna 1962 Norsholm liitettiin Skärblackaan. Vuonna 1967 Västra ja Östra Vikbolandet yhdistettiin kunnaksi, jonka nimeksi tuli pelkkä Vikbolandet. Norrköpingin kunta muodostettiin 1971, jolloin Kolmården, Kvillinge ja Skärblacka liitettiin kaupunkiin. Nykyiset rajansa Norrköping sai vuonna 1974, jolloin siihen liitettiin vielä Vikbolandet.

Vaakuna
Kunnan vaakuna on entisen Norrköpingin kaupungin vanha vaakuna. Kaupunki on aiemmin käyttänyt myös toisennäköistä vaakunaa.

Väestönkehitys

Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
 Tausta Tarkempi jaottelu Henkilöä(31.12.2015) % Ulkomaalaistaustaiset Ulkomailla syntyneet24 39517,8 Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla8 4576,2 Ruotsalaistaustaiset Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla9 2416,7 Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa94 94269,3

Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 2 340 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,8 prosenttia kunnan väestöstä.

Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 7,9 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 3 231 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 2,7 prosenttia kunnan väestöstä.

Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 182 277 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 32 000 kruunua.

Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:  
 0–17-vuotiaat: 20,4 %
 18–64-vuotiaat: 61,2 %
 65 vuotta täyttäneet: 18,4 %

Elinkeinot
Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.

Taajamat

Kunnassa on 22 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 90,1 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 12 838 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:

 #  Taajama  Väkiluku(31.12.2010) 1  Norrköping 87 247 2  Åby 4 980 3  Lindö 4 915 4  Krokek 4 285 5  Skärblacka 4 059 6  Svärtinge 2 963 7  Jursla 1 692 8  Kimstad 1 510 9  Östra Husby 792 10  Ljunga 688 11  Norsholm 615 12  Strömsfors 528 13  Åselstad 475 14  Öbonäs 457 15  Ensjön 333 16  Strandhugget 261 17  Simonstorp 258 18  Graversfors 246 19  Skriketorp 246 20  Herstadberg 236 21  Vånga 220 22  Eksund 206

Kunnan keskustaajama on lihavoitu.

Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
 Loddby
 Röbrinken
 Smedby

Luettelossa mainituista taajamista Smedby on sittemmin kasvanut yhteen Norrköpingin taajaman kanssa.

Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
 Arkösund
 Djurön
 Gruvstugan
 Göstadberg
 Hagsätter
 Hultsbruk
 Kopparbo
 Kvarsebo
 Kättinge
 Lindö
 Loddby
 Loddbynäset
 Ludden
 Lövdalen
 Marbystrand
 Mem
 Puksten
 Skärkind
 Stora Sidus
 Styrstad och Gräsnäs
 Svärtinge gård
 Tallebo
 Tåby
 Ystad Fågellund
 Östra Ny

Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
 Almborga
 Eksund
 Ensjön
 Graversfors
 Kolstorp
 Kårtorp
 Lindö
 Skenäs
 Skriketorp
 Sund
 Åselstad
 Öbonäs

Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Norrköpingin kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:
 Norrköpings norra valkrets (43 valtuutettua)
 Norrköpings södra valkrets (42 valtuutettua)

Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Norrköpingin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.

Piirit
pienoiskuva|oikea|Kartta Norrköpingin kunnan piireistä.

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
 Borgin piiri 
 Dagsbergin piiri 
 Furingstadin piiri 
 Häradshammarin piiri 
 Jonsbergin piiri 
 Kimstadin piiri 
 Konungsundin piiri 
 Krokekin piiri 
 Kuddbyn piiri 
 Kullerstadin piiri 
 Kvarsebon piiri 
 Kvillingen piiri 
 Norrköpingin Hedvigin piiri (Norrköpings Hedvigs distrikt) 
 Norrköpingin Matteuksen piiri (Norrköpings Matteus distrikt) 
 Norrköpingin Sankt Johanneksen piiri (Norrköpings Sankt Johannes distrikt) 
 Norrköpingin Sankt Olain piiri (Norrköpings Sankt Olai distrikt) 
 Rönön piiri 
 Simonstorpin piiri 
 Skärkindin piiri 
 Styrstadin piiri 
 Svärtingen piiri 
 Tingstadin piiri 
 Tåbyn piiri 
 Vrinnevin piiri 
 Vångan piiri (Itä-Götanmaa) 
 Ån piiri 
 Östra Enebyn piiri 
 Östra Husbyn piiri 
 Östra Nyn piiri 
 Östra Stenbyn piiri 

Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
 Norrköpings S:t Olof
 Kolmården
 Norrköpings Borg
 Norrköpings S:t Johannes
 Västra Vikbolandet
 Östra Husby
 Jonsberg

Historialliset seurakunnat
Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
 Dagsberg
 Furingstad
 Häradshammar
 Jonsberg
 Kimstad
 Konungsund
 Konungsunds
 Kolmårdsrote* (ei ollut seurakunta)
 Krokek
 Kuddby
 Kullerstad
 Kvarsebo (Kristine kapell)
 Kvillinge
 Löt*
 Norrköpings Borg (Borg, Borg och Löt)
 Norrköpings Hedvig (Hedvig, Norrköpings tyska)
 Norrköpings mosaiska
 Norrköpings Matteus (Norrköpings Norra)
 Norrköpings reformerta*
 Norrköpings Sankt Johannes (Sankt Johannes)
 Norrköpings Sankt Olai (Sankt Olai)
 Norrköpings Östra Eneby (Eneby, Östra Eneby)
 Rönö (Cathrinae kapell)
 Simonstorp (Sankt Pers kapell)
 Skärkind
 Styrstad
 Tingstad
 Täby
 Vånga
 Å
 Östra Husby (Husby)
 Östra Ny (Ny)
 Östra Stenby (Stenby)

 Lähteet 

Aiheesta muualla

 Norrköpingin kunnan kotisivut

*