Jarno Koskiranta

Jarno Koskiranta (s. 9. joulukuuta 1986 Paimio) on suomalainen uransa päättänyt jääkiekkoilija, pelipaikaltaan keskushyökkääjä. Hän pelasi urallaan SM-liigaa SaiPassa, Tapparassa ja Ilveksessä yhteensä 349 runkosarjaottelua tehden 175 tehopistettä. Koskiranta voitti SM-hopeaa Tapparassa vuonna 2013 ja SM-pronssia Ilveksessä vuonna 2023. Hän toimi SaiPan kapteenina uransa kolmena viimeisenä kautenaan vuosina 2020–2023. Noin puolet pääsarjaurastaan Koskiranta vietti KHL:ssä Sibir Novosibirskin ja SKA Pietarin joukkueissa. Hän voitti SKA:ssa Gagarin Cupin vuonna 2016. Koskiranta edusti Suomen A-maajoukkuetta Pyeongchangin olympiakisoissa 2018 sekä MM-kilpailuissa vuosina 2013 ja 2016, joista jälkimmäinen turnaus päättyi hopeaan.

 Ura 
 Seuraura 
 Juniorivuodet ja ensimmäiset miesten pelit Mestiksessä 
Paimiossa syntynyt Koskiranta on Espoon Kiekkoseuran kasvatti. Hän siirtyi juniorina sittemmin Espoo Bluesiin, jonka C-nuorten akatemiajoukkueessa Koskiranta pelasi yli-ikäisenä kauden 2002–2003. Kaudeksi 2003–2004 hän siirtyi Grankulla IFK:n B-nuoriin. Kaudeksi 2004–2005 Koskiranta palasi Bluesiin ja siirtyi seuran B-nuorten akatemiajoukkueeseen. Kauden 2005–2006 päätteeksi hän voitti Bluesissa A-nuorten SM-pronssia. Kaudella 2006–2007 Koskiranta kärsi loukkaantumisista ja hän pelasi A-nuorten SM-liigassa vain 12 runkosarja- ja kaksi pudotuspeliottelua. Hän voitti kauden päätteeksi SM-hopeaa. Koskiranta pelasi kauden aikana myös A-nuorten I-divisioonaa Kiekko-Espoossa.

Kaudeksi 2007–2008 Koskiranta siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella Mestis-joukkue Kirkkonummen Salamoihin. Hän oli kauden positiivisimpia yllättäjiä ja teki tulokaskautensa aikana 43 runkosarjaottelussa tehot 11+15=26, joilla Koskiranta sijoittui joukkueen sisäisessä pistepörssissä toiseksi Jarno Niinimäen jälkeen. Mestiskarsinnoissa hän teki seitsemässä ottelussa tehot 3+2=5. Salamoiden kausi päättyi putoamiseen Suomi-sarjaan, mutta Koskiranta siirtyi kaudeksi 2008–2009 kuitenkin jatkamaan Mestis-uraansa vuoden mittaisella sopimuksella Jokipoikiin. Hän teki runkosarjassa 29 tehoistettä, mutta pudotuspeleissä Koskiranta voitti koko sarjan pistepörssin tehoilla 4+7=11. Hän voitti kauden päätteeksi Mestis-hopeaa.

 SM-liigauran alku SaiPassa 2009–2012 
Huhtikuussa 2009 Koskiranta siirtyi neljän kuukauden mittaiselle koeajalle SM-liigajoukkue SaiPaan. Joukkueessa pelasi ennestään hänen isoveljensä Tero. Elokuussa Jarno Koskiranta sai SaiPaan 1+2-vuotisen sopimuksen. Koskiranta teki liigadebyyttinsä kauden 2009–2010 avauskierroksella 10. syyskuuta 2009 Oulun Kärppiä vastaan. Hänen 15 ensimmäistä otteluaan toivat vain yhden syöttöpisteen, kunnes Koskiranta teki liigauransa avausmaalin 24. lokakuuta 2009 vieraissa Jokereita vastaan. Hän nousi kauden mittaan lopulta rikkovasta roolista SaiPan kakkossentteriksi ja teki kauden kaikissa 58 runkosarjaottelussa tehot 15+16=31. Koskiranta voitti tulokkaiden maalipörssin ja jakoi tulokkaiden pistepörssin toisen sijan Ässien Mika Niemen kanssa edellään vain HIFK:n Mikael Granlund. Hän oli myös SaiPan kolmanneksi paras pistemies ja maalintekijä. Tammikuussa 2010 SaiPa käytti Koskirannan sopimuksessa olleen option ja teki kaksivuotisen jatkosopimuksen hänen kanssaan.

Kaudella 2010–2011 Koskiranta nousi SaiPan varakapteeniksi. Hän oli tehoilla 8+24=32 joukkueen toiseksi paras pistemies Tyler Redenbachin jälkeen. Koskiranta oli myös SaiPan ainoa kauden kaikki 60 runkosarjaottelua pelannut pelaaja Mikko Pukan kanssa. Kaudella 2011–2012 hän vakiinnutti paikkansa SaiPan ykkössentterinä. Koskiranta oli tehoilla 17+22=39 joukkueen paras maalintekijä ja toiseksi paras pistemies Jesse Saarisen jälkeen. Hän pelasi jälleen joukkueen ainoana hyökkääjänä kaikki runkosarjan 60 ottelua. Puolustajista ne pelasi vain Per Savilahti-Nagander.

 Siirtyminen Tapparaan 2012–2013 
Koskiranta siirtyi kaudeksi 2012–2013 kaksivuotisella sopimuksella Tapparaan. Hän teki runkosarjassa SM-liigan yhden kauden piste-ennätyksensä tehoilla 22+18=40, joilla Koskiranta oli joukkueensa paras maalintekijä Ville Niemisen kanssa sekä sijoittui sisäisessä pistepörssissä neljänneksi. Hän jakoi koko liigan maalipörssin neljännen sijan neljän muun pelaajan kanssa. 

Kevään 2013 pudotuspeleissä Koskirannan rooli kasvoi ja hän nousi Tapparan ykkössentteriksi, kun sekä Aleksander Barkovin että Chris Connollyn pudotuspelit keskeytyivät loukkaantumisten vuoksi. Hän teki pudotuspelidebyytissään, ensimmäisessä puolivälieräottelussa 20. maaliskuuta 2013 Helsingin IFK:ta vastaan myös liigauransa ensimmäisen pudotuspelimaalin ylivoimalla. Osuma jäi Tapparan 3–1-voittoon päättyneen ottelun voittomaaliksi. Koskiranta oli seuraavan ottelun sivussa perheenlisäyksen vuoksi, mutta kolmannessa puolivälieräottelussa 23. maaliskuuta 2013 hän teki jälleen Tapparan voittomaalin ylivoimalla joukkueen voitettua ottelun lukemin 3–2. Viidennessä puolivälieräottelussa 27. maaliskuuta 2013 Koskiranta teki kaksi maalia. Hänen ensimmäinen maalinsa vei Tapparan ottelussa 2–1-johtoon ja toisella maalillaan Koskiranta viimeisteli joukkueelle 3–1-voiton vastustajan tyhjään maaliin. Koskirannan osumat ratkaisivat Tapparalle lopulta välieräpaikan otteluvoitoin 4–1. Hän onnistui voittomaalin teossa myös kolmannessa välieräottelussa 5. huhtikuuta 2013 Rauman Lukkoa vastaan, kun Koskirannan alivoimamaali jäi Tapparan 3–0-voittoon päättyneen ottelun voittomaaliksi. Hän teki pudotuspeleissä kaikkiaan 14 ottelussa tehot 9+1=10, joilla Koskiranta oli Tapparan toiseksi paras pistemies Teemu Aallon jälkeen. Hän sijoittui koko SM-liigan maalipörssissä toiseksi Lukon Justin Azevedon jälkeen. Koskiranta voitti kauden päätteeksi SM-hopeaa.

 Sibir Novosibirsk 2013–2015 
Koskiranta ei jatkanut Tapparassa enää toista sopimuskauttaan, vaan hän siirtyi kaudeksi 2013–2014 kaksivuotisella sopimuksella KHL-seura Sibir Novosibirskiin. Koskirannan ensimmäinen kausi liigassa toi 54 runkosarjaottelussa tehot 7+6=13 ja kymmenessä pudotuspeliottelussa tehot 2+2=4. Kaudella 2014–2015 hän teki KHL:n yhden kauden piste-ennätyksensä tehoilla 13+22=45. Koskiranta oli Sibirin paras syöttäjä ja hän jakoi sisäisen pistepörssin toisen sijan maanmiehensä Jonas Enlundin kanssa edellään vain Dmitri Kugryšev. Koskiranta teki ammattilaisuransa ensimmäisen kypärätempun 18. marraskuuta 2014 Ak Bars Kazania vastaan. Hänen ensimmäinen ja kolmas osumansa syntyivät ylivoimalla. Koskirannan ensimmäinen maali jäi Sibirin 6–1-voitton päättyneen ottelun voittomaaliksi. Sibirin fanit heittivät perinteisesti hattutempun kunniaksi hattuja jäälle, mutta poliisi näki tämän kuitenkin järjestyshäiriönä ja pidätti muutaman fanin. Sibir pahoitteli perinnettä poliisille ja tarjoutui auttamaan fanien tuomioistuinkäsittelyssä sekä maksamaan sakot. Koskiranta valittiin samalla viikolla KHL:n viikon pelaajaksi. 

Kevään 2015 pudotuspeleissä Koskiranta oli viidellä osumallaan Sibirin paras maalintekijä David Ullströmin kanssa. Hänen kaikki playoff-maaliaan syntyivät neljännesvälieräsarjassa Traktor Tšeljabinskiä vastaan. Koskirannan osumista kaksi jäivät voittomaaleiksi. Ottelusarjan toisessa ottelussa 1. maaliskuuta 2015 hän teki kaksi maalia, joista rangaistuslaukauksella syntynyt ensimmäinen osuma jäi Sibirin 5–2-voittoon päättyneen ottelun voittomaaliksi. Kuudennessa ottelussa 8. maaliskuuta 2015 Koskirannan maali ratkaisi joukkueelle 1–2-vierasvoiton ja vei Sibirin puolivälieriin.

 SKA Pietari 2015–2020 
Kaudeksi 2015–2016 Koskiranta siirtyi jatkamaan KHL-uraansa kaksivuotisella sopimuksella SKA Pietarin riveihin. Koskirannan rooli varakkaammassa seurassa jäi pienemmäksi kuin Sibirissä. Kaudella 2016–2017 hän pelasi pääasiassa SKA:n kolmosketjussa, mutta kesken pudotuspelien Koskiranta nostettiin aina joukkueen ykkössentteriksi Pavel Datsjukin loukkaannuttua. Hän voitti kauden päätteeksi Gagarin Cupin. Huhtikuussa 2017 Koskiranta teki SKA:n kanssa kolmivuotisen jatkosopimuksen. Kaudella 2017–2018, kolmannessa neljännesvälieräottelussa 7. maaliskuuta 2018 vieraissa Severstal Tšerepovetsia vastaan hän ratkaisi SKA:lle 1–2-jatkoaikavoiton ajassa 67.32. Koskirannan osuma herätti keskustelua, sitä edelsi selvä paitsiotilanne. Ottelun päätuomarit tarkistivat tilanteen videolta Severstalin valmentajan haasteen johdosta, mutta hyväksyivät silti Koskirannan maalin. Hän eteni SKA kanssa jälleen Gagarin Cup -finaaleihin saakka, mutta tällä kertaa mestaruuden vei kuitenkin Ak Bars Kazan otteluvoitoin 4–1.

 Paluu SaiPaan ja viimeiset vuodet 2020–2023 
Koskiranta palasi kaudeksi 2020–2021 kolmivuotisella sopimuksella SaiPaan. Valmennus nimesi Koskirannan joukkueen kapteeniksi syyskuussa. Hän sai joukkueen hyökkääjistä toiseksi eniten peliaikaa ja pelasi ykkössentterinä laidoillaan Tomáš Záborský ja Veikko Loimaranta. Koskirannan kausi osoittautui kuitenkin tehopisteiden osalta varsin vaisuksi, vaikka hän oli tehoilla 7+15=22 SaiPan toiseksi paras pistemies Záborskýn jälkeen. Alkukaudella 2021–2022 Koskiranta ehti pelata vain neljä ottelua, kunnes hänen kautensa päättyi loukkaantumisen vuoksi jo lokakuussa 2021.

Tammikuussa 2023 SaiPa lainasi Koskirannan loppukauden 2022–2023 kattavalla sopimuksella Ilvekseen. Vastaavasti Ilves lainasi SaiPaan hyökkääjä Emil Järventien kevääseen 2024 ulottuvalla lainasopimuksella. Neljännessä puolivälieräottelussa 24. maaliskuuta 2023 vieraissa Porin Ässiä vastaan Koskiranta teki kaksi maalia, joista ensimmäinen jäi Ilveksen 1–4-voittoon päättyneen ottelun voittomaaliksi. Toisen osamansa hän viimeisteli vastustajan tyhjään maaliin. Koskiranta sai ottelussa myös yhden syöttöpisteen. Matti Kuparinen valitsi hänet ottelun ykköstähdeksi. Koskiranta voitti kauden päätteeksi SM-pronssia. Hän kertoi ennen pronssiottelun alkua lopettavansa pelaajauransa.

 Maajoukkueura 

Koskiranta edusti Suomea Pyeongchangin olympiakisoissa 2018 sekä MM-kilpailuissa vuosina 2013 ja 2016, joista jälkimmäinen turnaus päättyi hopeaan. Yhteensä hän on pelannut 67 A-maaottelua tehopistein 5+7=12. Koskiranta teki A-maajoukkuedebyyttinsä 24. huhtikuuta 2010 Odensessa pelatussa harjoitusottelussa Tanskaa vastaan. Koskiranta merkittiin Suomen nelossentteriksi laidoilleen kaksi muuta debytanttia, Tommi Huhtala ja Joonas Rask. Ensimmäisen A-maajoukkuemaalinsa hän teki MM-kilpailujen alkulohkon ottelussa 8. toukokuuta 2013 Helsingin Hartwall Arenassa Yhdysvaltoja vastaan. Koskiranta valittiin Suomen ottelun parhaaksi pelaajaksi.

 Pelityyli 
SaiPan entisen urheilutoimenjohtaja Antti Tuomenoksan mukaan Koskiranta on erittäin monipuolinen kahden suunnan pelaaja, joka on tottunut kantamaan isoa roolia myös sekä ylivoima- että alivoimapelissä.

 Perhe 
Koskirannan perheeseen kuuluu vaimo Sofia, kaksi tytärtä ja yksi poika. He asuvat Lappeenrannassa.

Koskirannan isoveli Tero pelasi omalla urallaan SM-liigassa pudotuspelit mukaan lukien yhteensä 562 ottelua Bluesissa, SaiPassa, Pelicansissa, Turun Palloseurassa ja Vaasan Sportissa. Hän on luonut pääsarjauraa myös Ruotsissa sekä monikansallisissa EBEL:ssä (nyk. ICEHL) ja Erste Ligassa. Veljekset pelasivat myös joukkuetovereina SaiPassa vuosina 2009–2011. Viitattu 13.9.2016

 Tilastot 
 2005–2006  Blues  A-SM  28  2  4  6  10  10  0  0  0  2 2006–2007  Blues  A-SM  12  2  1  3  4  2  1  1  2  4 2007–2008  HC Salamat  Mestis  43  11  15  26  26  7  3  2  5  4 2008–2009  Jokipojat  Mestis  45  12  17  29  24  11  4  7  11  6 2009–2010  SaiPa  SM-liiga  58  15  16  31  28  –  –  –  –  – 2010–2011  SaiPa (A)  SM-liiga  60  8  24  32  20  –  –  –  –  – 2011–2012  SaiPa (A)  SM-liiga  60  17  22  39  26  –  –  –  –  – 2012–2013  Tappara  SM-liiga  58  22  18  40  24  14  9  1  10  4        MM  10  2  1  3  2 2013–2014  Sibir Novosibirsk  KHL  54  7  6  13  20  10  2  2  4  6 2014–2015  Sibir Novosibirsk  KHL  58  13  32  45  18  15  5  1  6  4 2015–2016  SKA Pietari  KHL  54  15  13  28  26  15  4  1  5  0        MM  10  3  1  4  0 2016–2017  SKA Pietari  KHL  57  12  6  18  22  18  6  4  10  12  2017–2018  SKA Pietari  KHL  41  7  7  14  6  15  4  0  4  14        OK  5  0  2  2  0 2018–2019  SKA Pietari  KHL  47  8  4  12  6  18  2  2  4  2 2019–2020  SKA Pietari  KHL  42  9  10  19  12  4  0  0  0  0 2020–2021  SaiPa (C)  SM-liiga  53  7  15  22  20  –  –  –  –  – 2021–2022  SaiPa (C)  SM-liiga  4  0  0  0  2  –  –  –  –  – 2022–2023  SaiPa (C)  SM-liiga  37  1  6  7  12  –  –  –  –  –   Ilves  SM-liiga  19  1  3  4  6  11  2  3  5  0 7 kautta  yhteensä  KHL  353  71  78  149  110  96  23  10  33  38 7 kautta  yhteensä  SM-liiga  349  71  104  175  138  25  11  4  15  4 2 kautta  yhteensä  Mestis  88  23  32  55  50  18  7  9  16  10

 Lähteet 

 Viitteet 

Luokka:Suomalaiset jääkiekkoilijat
Luokka:Vuonna 1986 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt