Energeia

Energeia () on antiikin filosofian tekninen termi, joka tarkoittaa toiminnallista aktuaalisuutta.Knuuttila, Simo: Selitykset teokseen  Termi on peräisin Aristoteleen teoksista.

Energeia on sanan energia alkuperä, mutta sanan merkitys on muuttunut ajan kuluessa niin, ettei sen nykyinen käyttö juurikaan auta alkuperäisen aristoteelisen termin ymmärtämisessä. Energeian vastakohta on dynamis, potentiaalisuus.

 Filosofia 

 Aristoteles 

Aristoteleen kehittämän termin energeia kaksi osaa en (-ssa) ja ergeia (sanasta ergon, teko) viittaavat johonkin, joka on ”teossa” eli aktiivisena. Energeia käännetään yleensä ”aktuaalisuudeksi”, joskus ”aktuaaliseksi toiminnaksi” tai ”toiminnaksi”.Käännösesimerkkejä: ”aktuaalisuus”: Metafysiikka 1047a30-b2; ”aktuaalinen toiminta”: Nikomakhoksen etiikka 1053a14-15; ”toiminta”: Nikomakhoksen etiikka 1098b33-34.

Energeia on se aktuaalisuus, joka tekee jostakin entiteetistä sen mikä se on. Aristoteleen oman esimerkin mukaisesti pronssi on potentiaalisesti (dynamei) patsas, ennen kuin kuvanveistäjä on antanut sille patsaan muodon, ja aktuaalisesti (energeiai) patsas sen jälkeen kun se on saanut muotonsa. 

Tarkemmin ottaen energeia viittasi Aristoteleella toiseen aktuaalisuuteen erotuksena entelekheiasta, ensimmäisestä aktuaalisuudesta, joka käännetään joskus ”toteutuneisuudeksi”. Näitä kahta termiä käytetään kuitenkin usein lähes synonyymisesti merkitsemään aktuaalisuutta. Aristoteles asettaa energeian useissa kohdissa potentiaalisuutta eli dynamista sekä heksistä vastaan. Energeiaa verrataan joskus liikkeeseen (kinesis) sekä muutokseen.Aristoteles: Metafysiikka 1047a30-b2.

Aristoteleen mukaan nautinto koostuu ihmisen ruumiin ja sielun energeiasta: se on ”luonnonmukaisen toimintavalmiuden (heksis) aktuaalista toimintaa (energeia)”.Aristoteles: Nikomakhoksen etiikka 1053a14-15. Tämän vuoksi hän katsoi, että syöminen on nautinnollista siksi, että se mahdollistaa ihmisen ruoansulatusjärjestelmän täyden toiminnan; seksi on nautinnollista siksi, että se mahdollistaa sukupuolielinten täyden toiminnan; ja sellaiset toiminnat kuten matematiikan opiskelu ja taideteosten ihailu ovat nautinnollisia, koska ne ovat energeiaa suhteessa mieleen.

 Uusplatonismi 

Plotinos pyrki Enneadeissaan yhdistämään Aristoteleen ajattelun Platonin dialektiikkaan. Plotinos ei voinut yhdistää energeiaa Aristoteleen tavoin ensimmäiseen todellisuuteen ja kaikkeen olevaan, koska hänelle ensimmäinen todellisuus oli Yksi, tai monadi. Sen sijaan hän yhdisti energeian toiseen todellisuuteen ja ykseyteen moneudessa. Yksi sen sijaan oli dynaaminen voima (dynamis tōn pantōn). Plotinos vaikuttaa yhdistäneen energeian sekä tekemisen (poiein) kategorian toisiinsa.

 Teologia 

Gregorios Palamas erotti Jumalan energeiat hänen olemuksestaan puolustaessaan ortodoksisen kirkon hesykastista käytäntöä. Hänen mukaansa Jumala, joka on muuten tuntematon ja jolla on todellisuudet Isä, Poika ja Pyhä henki, vaikuttaa luotuun maailmaan erilaisten energiaa muistuttavien manifestaatioiden kautta. Tällaisia ovat muun muassa Jumalan rakkaus, Jumalan tieto ja jumalallinen valo. Ajatus ei ollut Gregorioksen oma, vaan hän kirjoitti sille puolustuksen ja toi sen osaksi kirkon oppia.

 Katso myös 

 Dynamis
 Entelekheia
 Heksis

 Lähteet 

 Kirjallisuutta 

 Ackrill, J. L.: “Aristotle's Distinction between Energeia and Kinesis”. Teoksessa 




Luokka:Aristotelismi
Luokka:Filosofian termit
Luokka:Kreikankieliset sanat ja sanonnat

de:Energeia
en:Energeia