Dolgaanit

Dolgaanit ovat Venäjällä Krasnojarskin aluepiirin Taimyrin piirissä sekä Sahan tasavallan Anaabyrin uluusissa asuva turkkilaista dolgaanin kieltä puhuva kansa. Heillä on laissa tunnustettu Venäjän vähälukuisen alkuperäiskansan asema.

Asuinalue ja lukumäärä
Dolgaanien ydinaluetta ovat Taimyrin piirin itä- ja keskiosissa sijaitsevat Hatangan ja Dudinkan kunnat. Viimeisimmissä väestönlaskennoissa heitä on rekisteröity lisääntyvässä määrin myös Sahan tasavallassa. Vuonna 2002 Venäjällä laskettiin olevan 7 300 dolgaania, joista 5 500 asui Taimyrilla ja 1 300 Sahassa. Dolgaanin kielen puhujia oli 4 900 henkeä. 93,1 % dolgaaneista osaa venäjää. Sahan tasavallassa valtaosa dolgaaneista on rekisteröity jakuutin kielen puhujiksi.

Etninen historia
Dolgaanien historiallisen ytimen muodostavat nykyisen Sahan tasavallan alueella asuneet evenkiheimot, jotka 1600–1700-lukujen vaihteessa omaksuivat jakuutin kielen. Heihin on sekoittunut jakuutteja, enetsejä, nenetsejä ja Taimyrin venäläisiä kanta-asukkaita. Erillinen kansanryhmä dolgaaneista muodostui lopullisesti vasta 1900-luvun alussa.

Elinkeinot ja kulttuuri
Perinteisiä elinkeinoja ovat poronhoito, metsästys ja kalastus. Nykyään harjoitetaan jonkin verran myös karjanhoitoa. 1800-luvun lopulle saakka dolgaanit muodostivat patrilineaarisia sukuyhteisöjä. Hatangan kylissä rakennettiin venäläismallisia pirttejä, tundralla asumuksena toimi siirrettävä tai pysyvä kota. Vaatetuksessa esiintyi runsaasti naapurikansoilta lainattuja piirteitä. Ruokavalion perustana oli raaka, jäinen tai keitetty poronliha, kala ja riista.

Suullinen kansanperinne käsittää jakuuteilta lainattuja sankarirunoja ja venäläisperäisiä satuja. Kansantanssit ovat samanlaisia kuin evenkeillä. Koristetaide (kirjonta, helmityöt, luunleikkaus) on pitkälle kehittynyttä. Uskonnoltaan dolgaanit ovat etupäässä ortodokseja, mutta ovat säilyttäneet myös perinteisiä uskomuksia (luonnonvoimien ja henkien kunnioittaminen, šamanismi).

Dolgaanin kieltä pidettiin aikaisemmin jakuutin murteena. Oma kirjakieli luotiin vasta 1970-luvun lopulla. Dolgaanikirjailijoista tunnetuin on naisrunoilija Ogdo Aksjonova.

Katso myös
 Dolgaanin kieli

Lähteet

Luokka:Krasnojarskin aluepiiri
Luokka:Sahan tasavalta
Luokka:Siperian etniset ryhmät
Luokka:Turkkilaiset kansat
Luokka:Arktisen alueen alkuperäiskansat