Krjašenit

Krjašenit eli kristityt tataarit (, ) ovat yksi Volgan tataarien alaryhmistä. Islamin uskoa harjoittavasta tataarienemmistöstä poiketen krjašenit ovat ortodoksisia kristittyjä. Suurin osa heistä asuu Tatarstanissa.

 Historia 
Ryhmään kuuluu eri aikoina ortodokseiksi käännytettyjä islaminuskoisia tataareja sekä ilmeisesti myös perinteistä uskontoa harjoittaneita suomalais-ugrilaisten kansojen edustajia. Krjašenien ytimen muodostavat 1500-luvun lopussa ja 1600-luvulla käännytetyt tataarit, joita 1700-luvun alussa oli noin 17 000 henkeä. Kristittyjen osuus saavutti huippunsa 1760-luvulla, jolloin heitä oli 7,6 % Volgan-Uralin alueen tataareista. Kokonaisuutena käännytysyritykset kuitenkin epäonnistuivat, ja 1700-luvun aikana ne herättivät suuria talonpoikaiskapinoita.Narody, s. 210.

Varsinkin 1860-luvulta lähtien äskettäin kristityksi kääntyneet tataarit alkoivat palata muslimeiksi. 1900-luvun alussa islamiin siirtyi noin 40 % krjašeneista. Tataarien kansallisen heräämisen ja Tatarstanin autonomisen tasavallan perustamisen seurauksena syntyi 1920-luvulla ns. ”krjašenikysymys”, jota yritettiin ratkaista kulttuuriautonomian sekä muslimien ja kristittyjen välisten erojen tasoittamisen avulla. Myöhemmin Neuvostoliiton ateistinen ideologia teki krjašenikulttuurin vaalimisen käytännössä mahdottomaksi. Ryhmän uskonnollista ja etnistä identiteettiä on yritetty elvyttää 1990-luvulta lähtien.Narody, s. 210–211.

Krjašenien perinteiseen kulttuuriin sisältyy sekä yleistataarilaisia että kristinuskon synnyttämiä aineksia. Muista tataareista eristäytynyt ryhmä on säilyttänyt myös eräitä vanhakantaisia piirteitä. Erot kristittyjen ja muslimien välillä näkyvät mm. pukeutumisessa ja ruokavaliossa. Nykyään monet vanhat kulttuuri-ilmiöt ovat kadonneet.Narody, s. 211–212.

Krjašenit ovat sittemmin paljolti sekoittuneet venäläisten kanssa. Osa krjašeneista tiettävästi pitää itseään edelleen erillisenä tataariesta eroavana ryhmänä. Heistä osa puhuu tataarin keskimurretta, toiset läntistäБаязитова Ф. С.,. Говоры татар-кряшен в сравнительном освещении / Отв. ред. Ф. С. Хакимзянов. — М.: Наука, 1986. — 247 с.

 Vaihtohtoiset teoriat 
Krjašenien etnogeneesistä esitettiin 1990-luvulla vaihtoehtoinen teoria, jonka mukaan heidän esi-isät eivät pääsääntöisesti olisikaan pakkokastettuja tataareja, vaan omaksuneet vapaaehtoisesti kristinuskon jo Volgan Bulgarian aikoihin.Татары / Отв. ред. Р. К. Уразманова, С. В. Чешко. — М.: Наука, 2001. — 583 с. — (Народы и культуры).

Historioitsija Maxim Gluhov (1937–2003) esitti samankaltaista. Hänen mukaansa krjašenien historia juontaisi juurensa keraiitteihin, jotka harjoittivat nestoriolaista kristinuskoa aina 900-luvulta.Глухов М. С. Tatarica. Энциклопедия. — Казань: Ватан, 1997. С.328.

 Väestö 
Krjašenit asuvat pääosin Tatarstanissa. Pieniä ryhmiä on Udmurtiassa ja Baškortostanissa. Kristittyjä tataareja ovat myös Tšeljabinskin alueella elävät nagaibakit. Vuonna 1926, jolloin krjašenit rekisteröitiin erillisenä kansallisuutena, heitä oli 120 700 henkeä. Myöhemmin heidät laskettiin tataareiksi. Vuoden 2002 väestönlaskennassa krjašeneina piti itseään 24 700 henkeä. Vuonna 2010 Venäjän kansalaista 34,882 tunnistautui krjašeniksi.

 Tunnettuja krjašeneita 

 Oleg Fazylžanov – näyttelijä

 Dmitri Karbyšev – upseeri, kenraali
 Aleksei Antonov – kenraali
 Pjotr Gavrilov – upseeri
 Pjotr Novikov – sotilasjohtaja, kenraalimajuriБулатов Н. Х. Йолдызлы йолдызлар / Звёздные звёзды. — Казань: Идел-Пресс, 2000. — 192 с.
 Vladimir Vasiljev – oopperalaulajaДунаева Т. Г. Кряшеноведение: библиографический указатель / Т. Г. Дунаева. — Казань: Изд-во КГУКИ, 2008. — 282 с. (С. 154, 237—238); Газета «Зәй офыклары» № 51-53 (2407) от 08.04.2006. С. 10. «Тамырлары Зәйдә».

Lähteet


Viitteet

Aiheesta muualla
 Krjašen-sivusto 

Luokka:Tataarit