Kri-kri

Kri-kri (myös kreetalainen villivuohiHanna 2000, s. 40) (Capra aegagrus creticus) on uhanalainen ja harvinainen villivuohen (Capra aegagrus) alalaji Kreikan Kreetan saarella ja muutamalla pienellä saarella sen vieressä. On myös mahdollista, että kannat polveutuvat villiintyneistä kesyvuohista. Kri-krin uskotaan saapuneen Kreetalle minolaisten mukana.

Taksonomia
pienoiskuva|vasen|Uros.
Kri-kritä on pidetty villihvuohen (C. aegagrus) alalajina. Sittemmin tehtyjen molekulaaristen analyysien perusteella kanta saatta kuitenkin polveutua villiintyneistä kesyvuohista (C. hircus). Kannat ovat myös sekoittuneet sittemmin kesyvuohien kanssa. Kri-kri on jaettu joissain yhteyksissä kolmeen eri rotuun, cretica, pictus ja dorcas.

Koko ja ulkonäkö
pienoiskuva|vasen|Naaras Samarián rotkossa.
Urokset ovat naaraita kookkaampia. Urokset painavat 26–42 kg. Niiden säkäkorkeus on 60 cm ja naaraiden 45 cm. Molempien ruumiinpituus on noin 90 cm. Naaraiden turkin väritys on ruskea. Urokset ovat ruskeita kesäisin ja harmaita talvisin. Uroksilla on myös mustaa karvoitusta selässä, kyljillä, harteilla, rinnassa ja jalkojen etuosassa. Uroksien naama on musta ja nillä on musta parta. Naarailla ei ole partaa ja naamassa niillä on musta silmistä kuonoon kulkeva juova. Ruumiin alapuoli ja jalkojen takapuoli on valkoinen. Naarailla ja uroksilla on sarvet, jotka naarailla ovat pienemmät. Sarvien pituus on uroksilla 90 cm ja naarailla 33 cm. Kri-krin sarvet ovat kaartuvat.Hanna 2000, s. 10

Kri-kri muistuttaa ulkonäöltään enemmän villivuohia, kuin kesyvuohi. Kri-kri on kuitenkin villivuohia pienempi ja jonkin verran värikkäämpi.

Levinneisyys ja elinympäristö
Kri-kritä tavataan vain Kreikalle kuuluvalla Kreetan saarella sekä muutamilla sen edustan pienillä asumattomilla saarilla, kuten Iraklionin edustan Díalla ja Néa Kydonían edustan Ágioi Theódoroilla. Manner-Kreetalla se elää vaikeakulkuisessa Lefká Óri -vuoristossa ja laiduntaa ainoastaan yöaikaan, joiden vuoksi kri-kritä nähdään vain harvoin luonnossa. Esimerkiksi Lefká Óri -vuoristossa sijaitsevassa Samarián rotkossa eli 2000-luvun alussa noin 300 kri-kritä, mutta sielläkin lajia tavataan äärimmäisen harvoin.Hanna 2000, s. 114

Elintavat
pienoiskuva|Villivuohia kuvattuna minoalaisessa rhytonissa Zákrokselta.
Kri-krit liikkuvat tavallisesti 2–5 yksilön pienissä ryhmissä. Suurempiin laumoihin saattaa kuitenkin kuulua jopa 34 yksilöä. Täysikasvuiset urokset liikkuvat usein yksin. Ravinnokseen ne käyttävät kasvien varsia ja versoja, ruohoja, sekä puiden ja pensaiden lehtiä. Ne ruokailevat yleensä varhain aamulla ja iltaisin. Muun päivän ne viettävät kivikkojen tai luolien suojassa.

Kri-krit lisääntyvät lokakuun ja marraskuun välillä. Tiineys kestää 148–160 päivää ja poikasia on kerrallaan yksi. Emo imettää kuusi kuukautta. Naaraista tulee sukukypsiä 2–2,5 vuoden ikäisinä ja uroksista 1,5–3 vuoden ikäisinä.

Uhat, suojelu ja ihminen
Minolaisen kulttuurin taiteessa kri-kri oli suosittu aihe. Kantaa ei pidetä Kreetan endeemisenä lajina, vaan mahdollisesti se päätyi saarelle minoalaisten mukanaan tuomana. Laji metsästettiin miltei sukupuuttoon, ja nykyisin se on Kreetan harvinaisin eläin. Vielä vuonna 1960 lajin kanta oli alle 200 yksilöä. Nykyisin niitä on ehkä alle 2 000. Kantaa uhkaava risteytyminen kesyvuohien kanssa.

 Lähteet 

 Viitteet 

Luokka:Kreeta
Luokka:Kreikan kotoperäiset eläimet
Luokka:Vuohi