Luettelo Suomen kapearaiteisista rautateistä

Seuraava taulukko on epätäydellinen luettelo Suomessa toimineista kapearaiteisista rautateistä. Luettelossa on mukana yleisessä liikenteessä, teollisuuskäytössä, puunkuljetuksessa, museoliikenteessä, sotatoiminnassa, sekä yksityisessä liikenteessä toimineet käsi-, hevos-, höyry-, sähkö-, sekä moottorivetoiset radat, joiden raideleveys on ollut alle 1 435 mm. Luettelo ei ole täydellinen ja siitä puuttuu useita ratoja.

Suomessa on ollut yli 350 kapearaiteista rataa, joilla on liikennöity vetureilla.Markku Nummelinin Kapearaiteiset rautatiet -kirjan esittely 

Luettelo Suomen kapearaiteisista radoista
Rautatien nimi tai nimitysRaideleveysPituusRakennettuAvattuLakkautettuPurettuHuomautukset Anjalan paperitehtaan rata 750 mm ?Tehtaan käytössä oli runsaasti 750 mm kapearaiteita ? ? 194x(?)Kapearaidekalusto poistettu käytöstä joskus sodan jälkeen ?Nykyisin tehdasalueella leveäraiteisto, ajanjaksot ei tiedossa. Nykyisin tehdasalueella leveäraiteisto Andstenin tehdasrata 500 mm ? 1912 1912 ? ? Risteävät raiteet Sörnäisten satamaradan kanssa. Eskolan metsärata 750 mm 68,0 kmVain suurin linjapituus mainittu. Lisäksi oli talvipistoja jotka rakennettiin väliaikaiseksi jäätyneiden soiden päälle. 1920-1941 1920Ratatyöt olivat vaivihkaa käynnistyneet jo 1920 paikallisella työvoimalla vaikka valtioneuvosto teki päätöksen metsäradan rakentamisesta vasta 16. helmikuuta 1921! 1961 1961Purettu kesän ja syksyn 1961 aikana   Espoon metsärata ?  noin 1915  noin 1919 Rakennettiin ensimmäisen maailmansodan aikana, purettiin sodan jälkeen Evon metsärata 750 mm 23 km  1908 1908/1909Hevosvetoinen rata aloitti toiminnan 1908 ja höyryveturit korvasivat hevoset 1909. 1914Ensimmäisen maailmansodan puhkeaminen kaatoi rautatien omistajan liiketoimet ja se joutui suoritustilaan. 1914Rautatie myytiin 1914 venäläisille jotka käyttivät sen itärintaman kasemattien raudoitukseen Pääratapituus 17 km, Raideleveys ei tiedossa Finlaysonin sähkörata 600 mm ? 1876Erään vahvistamattoman lähteen mukaan "kapearaiteinen (hevosvetoinen) rautatie rakennettiin 1876, kun uuden kutomon Plevnan tieltä siirrettiin tehtaan halkovarasto Santalahteen". Saman lähteen mukaan rata sähköistettiin vuonna 1909. 1876(?)/1903 1957 1957 Sähköistetty Fiskars–Pohjankuru 750 mm5,5 km 1889-1891 1890 1952(1958Vuonna 1928 valmistui Fiskars Oy:n omistamille Åminneforsin tehtaille Pohjankurun satamasta johtanut 750 mm rautatie, joka oli yhteydessä Fiskarsin radan kanssa. Rataa liikennöitiin vuosina 1928–1958.) kyllä Suomen ensimmäinen kapearaiteinen rautatie Forcitin tehdasrata 600 mm ? 1901(?) 1901 1937 Lev. 1937Leveäraiteistettu (1524mm) 1937   Forssan sähkörata 750 mm? ? ? 1973/1990Sähköveturiliikenne loppui 1973 ja moottoriveturiliikenne loppui 1990. ? 500V DC sähkörata Hanhisuon turverata 600 mm? ? ? 195x ? Pääasiassa hevosvetoinen Harvialan metsärata 750 mm30–50 km50km hevosvetoinen (1899), 30km veturivetoinen (1914)UPM Metsän tiedotuslehti , 3/2008, s. 40 (1899Harvialan metsärautatietä edelsi Harviala Oy:n rakennuttama 1899 valmistunut hevosrautatie.)1917 1917 1955 1955 Tiettävästi ensimmäinen metsärata Suomessa, Pääratapituus oli noin 16 km Helsingin kaupungin sähkölaitoksen rata ? ? 1919 1919 ? ? Risteävät raiteet Sörnäisten satamaradan kanssa. Hollon sahan rata 750 mmn. 1 kmLähteiden kirjalliset kuvaukset, Google Maps, Kotiseudun historiaa Lempäälän Kunta, 1992 ? 1898(?)Radalle hankittu häyryveturi oli Krauss 3717/1898, 0-4-0WT 192xSaha lopetti toimintansa 1920-luvulla, mutta kuvasta päätellen rata oli käytössä 1. kesäkuuta 1927 ?   Honkataipaleen rata 1 000 mmn. 6 km 1909 1910 1976 1984 Saimaa-Kymijoki tukkien siirtorata. Huittisten varavankilan rautatie 600 mm? 1935/1937Rata rakennettiin alun perin n. 1935, mutta veturihankinnan myötä kiskotettiin uudelleen 1937. 1935/1937/1948Rata aloitti liikenteen hevosvetoisena n. 1935, mutta muutettiin höyryveturivetoiseksi 1937. Höyryveturi palveli 23. syyskuuta 1948 asti, jonka jälkeen se siirrettiin Palson varavankilan radalle ja tilalle hankittiin Move-1 moottoriveturi. 1948/196xViimeinen höyryvetoinen juna ajettiin 23. syyskuuta 1948 ja moottoriveturiliikenne loppui 1960-luvun lopulla. 196x vrt. Pelson varavankilan rata Hyrynsalmen–Kuusamon kenttärata 750 mm178,0 km 1942-1944 1944 1944 1944 Saksalaisten rakentama/tuhoama, loput sotakorvauksena Neuvostoliitolle Hyvinkää–Karkkila 750 mm44,0 km 1907,1911-1912Hyvinkää-Kytäjä 1907, Kytäjä-Pyhäjärvi 1911-1912 1911(1912Ensimmäinen juna ajettu osittain valmiilla radalla 27. elokuuta 1911. Avattu virallisesti liikenteelle 24. helmikuuta 1912.) 1967   Osa kalustosta ajokunnossa ja museoituna Imatran Rakennustyö 600 & 750 mm14 km 1922(?) 1922(?) 1928-1929(?) 1928-1932 Väliaikainen maa- ja vesirakennusyhtiön rata Isonsannan sahan rata ?12,3 km ? ? 195x(?)Sahan lopetettu 1950-luvulla, radan toiminta todennäköisesti viimeistään samaan aikaan. ? Junalauttayhteys Seikun sahan kapearaiteiselle rautatielle Jokioisten rautatie  750 mm22,4 km 1897-1898 1898(1899Avattu väliaikaiselle liikenteelle 9. joulukuuta 1898 ja yleiselle liikenteelle 25. lokakuuta 1899) 1974 1974-1975Purettu Forssa–Jokioinen 1974 ja Minkiö–Humppila 1975 nyk. Jokioisten Museorautatie Jokioisten Museorautatie  750 mm14,0 km MuseoituRata on alun perin rakennettu 1897-1898 ja avattu ensimmäistä kertaa liikenteelle 9. joulukuuta 1898. Viimeinen kaupallinen juna ajettiin 29. maaliskuuta 1974. Museotoiminta alkoi 1978. 1978 Toiminnassa   Museotoiminnassa oleva Jokioisten Rautatien rataosuus Jämsänkosken tehdasrata 500 / 750 mm? 1920/ 1926-1927Raideleveys alun perin 500mm, mutta muutettu 750mm leveydelle 1926-1927. 1920(?) 194x Lev. 194xLeveäraiteistettu (1524mm) 1940-luvulla ja kapearaiteinen rata purettu vuoteen 1950 mennessä.   Kalajoen Hiekkasärkkien rautatie 600 mm1,1 km 1980-luku   2000(?) 2004Purettu keväällä 2004   Kallelan metsärata 600 mmErkani Riihimäen–Lopen rautatiestä2 kmAluksi 2 km, todennäköisesti myöhemmin 6  (katso artikkelin Loppi keskustelusivu) 1907 1907 ? ? Metsästäjien käyttämä hevoskäyttöinen rata Kankaan tehdasrata 600 mm? ? ? ? ?   Karhulan–Sunilan Rautatie 785 mm5,6 km 1897 1900 1926 Lev. 1926Leveäraiteistettu (1524mm) 1926 Kaupallinen/yksityinen, toiminnassa Karjalankosken rautatie 600 mm3,9 km (1900)Karjalankosken rautatietä edelsi Osakeyhtiö Taimen rakennuttama hevosrata. Vapaaherra von Alftanin ostettua Juantehtaan 1903 rata rakennutettiin uudelleen raskaammin kiskoin höyrykäyttöiseksi jossain vaiheessa vuosien 1903-1905 aikana. 1905/(1906Liikennelupa 30. toukokuuta 1905 omia kuljetuksia varten ja tasan vuotta myöhemmin yleistä henkilökuljetusta varten.) 1958Yleinen henkilöliikenne loppui 31. heinäkuuta 1934 ja yleinen tavaraliikenne 31. joulukuuta 1949. Oma liikenne jatkui 3. kesäkuuta 1958 asti, jolloin viimeisenä ajettiin radanpurkujuna. 1958   Kausala–Leininselkä 750 mm5,0 km 1910 1910 1930-luku(?) 1947   Keramian teollisuusrata 600 mm? ? ? 196x 196x   Kiikan tiilitehtaan rata 600 mm? 195x(?) 195x(?) 197x(?) ? Ajankohdat varmistamattomista lähteistä. Kilon turverata 600 mm1,6 km / n. 10 kmRiippuen lähteestä radan pituus oli 1,6km tai 10km. 191x(?)Radan pituus 1600m, mutta rakennus ajankohta ei tiedossa. Venäläiset takavarikoivat kiskot 1914-1917 välisenä aikana, mutta 1944 ratakiskot korvattiin uusilla (kokonaispituus 10km). ?/1920Radan alkuperainen käyttöönottoajankohta ei tiedossa. Palveli turvepehkutehdasta vuodesta 1920. 1960 1960/196xRata purettiin 1960 tehdasalueen rajalle asti ja loput joulukuun 1962 jälkeen. Ajankohdat ja radan pituudet varmistamattomista lähteistä. Komun rata 600 mm? ? ? 1979 ?   Konnunsuo–Muukko 600 mm17,5 km ?-1924 1924(?) 1961 1961Purkujuna ajettiin 1. huhtikuuta 1961.   Kotkan tehdasrata 1 067 mm? ? ? 195x(?) Lev. 195x(?)Leveäraiteistettu (1524mm) todennäköisesti 1950-luvun alussa Harvinainen 1 067 mm raideleveys! Koskelan rata ?n. 1 km 1905 ? ?    Kovjoen museorautatie 600 mm2,0 km 1987-1989Rata on alun perin avattu yleiselle liikenteelle 1. tammikuuta 1903 ja se myytiin kannattamattomana kesällä 1916, jonka seurauksena se purettiin. Museorautatie on rakennettu vanhalle ratapohjalle. 1989 Toiminnassa   Museotoiminnassa oleva Uudenkaarlepyyn rautatien rataosuus Kuokkastenkosken rautatie ?n. 0,6 km 18xx(?) ? 190x(?) ? Raideleveys ei tiedossa Kupittaan savirata 600 mmn. 2 km 1925(?) 1925(?) 1962 1962(?) Kupittaan Savi Oy:n savenkuljetusrata Kuurilan metsärata 750 mm22 km 1927-? 1927(?) 1943(?) 1943   Kuusankoski–Voikkaa 600 mm5,5 km 1919 1920/1922Väliaikainen liikenne alkoi 1. joulukuuta 1920 ja yleinen liikenne 1. tammikuuta 1922. (1954/1960)1968Radan matkustajaliikenne loppui kesäkuussa 1954, tavaraliikenne 1960 ja sisäinen liikenne/vaihtotyöt 1968 Riippuen lähteestä rata on purettu joko 1968 jälkeen tai 1956-1960 välisenä aikana. Katso myös Utin–Haukkasuon rata Kymintehtaan–Kuusaanlammen sähkörata 488 mm n. 2 km(?) ? 1898 1912 ? Harvinainen raideleveys! Kyröskosken sähkörautatie 750 mm? ?-1914 1914 1989 ? Viimeinen Suomessa kaupallisessa käytössä ollut kapearaiteinen teollisuusrata Lahnuksen rautatie 600 mm0,5 km 1969-1972 1973Ensimmäinen veturi kattilarekisteriin 6. huhtikuuta 1973. 1988/2003Säännöllinen matkustajaliikenne loppui 1988 ja satunnainen tilaus- ym. liikenne 2003. 2012   Lamminrahkan turverata 600 mmn. 2 km ? ? ? 1919   Lauritsalan tehdasrata 600 mm? ? 192x(?)Viittauksista (esim. veturitiedot) päätellen rata avattu ehkä 1910-luvun lopussa tai 1920-luvun alussa, mutta tarkka ajankohta ei tiedossa. 1949-1953 Lev. 19xxLeveäraiteistettu (1524mm) joskus 1940-2000 lukujen välillä (tarkka ajankohta ei tiedossa).   Leppäkosken tiilitehtaan rata 600 mm? ? ? 197x ? vrt. Rauhaniemi-Sipilän tiilitehtaan rata Leteensuon turverata ? Ollut käytössä ainakin 1950-luvulla Lielahden kartanon rata 750 mm 7 km 1892 1892 1907 1907  Lohjan sähkörautatie 750 mm4,4 km 1907 1907Päätelty seuraavasta: "Vuonna 1987 Lohjalla paljastettiin sähköradan muistomerkki, kun sen avaamisesta oli kulunut 80 vuotta"./1912Avattu yleiselle liikenteelle 1912. (1928)1930Matkustaja liikenne loppui 1928 ja muu liikenne 1930(joidenkin lähteiden mukaan 1929) 1930   Loviisa–Vesijärvi 750 mm81,7 km 1898 - 1904 1900/1904Avattu väliaikaiselle liikenteelle 19.2.1900 ja yleiselle liikenteelle helmikuussa 1904. 1960 Lev. 1960Leveäraiteistettu (1524mm) 1960 Myyty Valtionrautateille 1959toisen lähteen  mukaan otettiin valtion haltuun vuonna 1957 Läskelän rautatie 750 mmn. 12 km 1910/1916lähteestä riippuen rakennettu n. vuonna 1910 tai 1916. 1910/1916lähteestä riippuen otettu käyttöön vuonna 1910 tai 1916. 1970-luku Lev. 197xLeveäraiteistettu (1520mm/ent. Neuvostoliiton alueella) 1970-luvulla Jäi entisen Neuvostoliiton alueelleRata jäi talvisodassa 1940 Neuvostoliiton puolelle, kunnostettiin jatkosodan aikana 1943 ja jäi lopullisesti Neuvostoliitolle 1944 jotka leveäraiteistivat sen 1970-luvulla 1520mm levyiseksi. Merisuon rautatie 600 mm? 1943 1943 1944Rata jouduttiin hylkäämään kesäkuussa 1944 Neuvostoliiton vallattua alueen. ?Rata jäi kalustoineen koskemattomana kesäkuussa 1944 alueen vallanneille neuvostoliittolaisille, jotka veivät kaluston ja kiskot pois.   M. G. Steniuksen sähkörata 1 000 mmn. 2 kmRadan pituus arvioitu Google Maps websivulta, M. G. Steniuksen sähkörata -wikiartikkelin paikkakuvauksia apuna käyttäen. ? 1914 1935 ? Sähkörata Montolan kalkkirata 600 mm6 km ? 1933 1953Rata suljettiin 1. kesäkuuta 1953 sattuneen ratapenkan sortumaonnettomuuden jälkeen. ?   Mustion sähkörata 600 mm5 km ? 1903 1963 ? Sähkörata Mänttä–Vilppula 600 mm6,7 km / 8 km Alkup. wiki 6,7 km. Toisen lähteen  mukaan 8 km pitkä. ? 1896/1898Alkup. wiki 1898. Toisen lähteen  mukaan avattu 1896. 1930/1955Yleinen liikenne loppui 1930 ja sisäinen liikenne 1955. 1955   Mätäsvaaran kaivosrata 750 mm? 1939(?) 1939(?) 1947(?)Toiminta loppui kaivoksen sulkeuduttua sodan jälkeen. 194xKaivoksen kiskotus purettiin kaivoksen sulkeuduttua sodan jälkeen.   Nokian tehdasrata 600 mm? ? 1894 1972 ?   Ojakkala–Olkkala 600 mm15 kmJunat ja Rautatiet Vastausten maailma 1911 1911 1957/1966Rahtiliikenne loppui 14. maaliskuuta 1957 ja Olkkalan alueen teollisuuslaitosten sisäinen liikenne 1966. 1966-1967(?) Ei lupia yleiselle liikenteelle Outokumpu–Juojärvi 750 mm12,9 km 1918 1918 1954-1955Lähteestä riippuen yleinen liikenne loppui keväällä 1954 tai vuonna 1955. 1955/1989Purkujuna ajettiin 17. elokuuta 1955, paitsi veturitallit ja kääntöpöytä jäivät jäljelle joita käytettiin toukokuuhun 1989. nyk. Outokummun Kaivosrautatie Pankakosken–Sokojoen rautatie 600 mm? ? 1897 1952Viimeinen ajo oli veturien kokoamiskuljetusjuna 13. toukokuuta 1952 Lev. 195xLeveäraiteistettu (1524mm) 1950-luvulla   Pelson varavankilan rautatie 600 mm? 1935/1937Rata rakennettiin alun perin n. 1935, mutta veturihankinnan myötä kiskotettiin uudelleen 1937. 1935/1937Rata aloitti liikenteen hevosvetoisena n. 1935, mutta muutettiin höyryveturivetoiseksi 1937. 1956Höyryveturit poistettiin liikenteestä 1956 ja kattilarekisteristä 28. tammikuuta 1959. Moottoriveturiliikenne loppui 1960-luvun lopulla. 196x vrt. Huittisten varavankilan rata Pitäjänmäen kenttärata 750 mmn. 15 kmRadan pituus arvioitu Google Maps -websivun avulla ja Pitäjänmäen kenttärata -artikkelin kertomaan ratalinjaukseen perustuen. 1915-1916 1915(?) 1917 1919   Pohjois-Suomen Kaivosrautatie 600 mm1,6 km 1997 1997 2010-luvulla(?) 2010-2014(?) Tankavaaran kultamuseon turistirautatie Rastunsuon turverata 600 mm 1973 1973 1974 1974 Rauhaniemi-Sipilän tiilitehtaan rata 600 mm? ? ? 197x ? vrt. Leppäkosken tiilitehtaan rata Riihimäki–Loppi 600 mm14,4 km 1907/1911Rata rakennettu alun perin hevosvetoiseksi, mutta purettu ja uudelleenrakennettu kestämään höyryajoa 1911. 1907/1911Avattu hevosvetoisena 1907 ja höyryvetoisena 1911 1952/1954Yleinen tavaraliikenne lopetettiin 1.2.1952 ja Paloheimon kuljetukset 1954 1952-1954   Robert Sands Järnväg 600 mm0,55km 2005(?)Rata ja osa kalustoa on jäämistöä Ähtärin eläinpuiston rautatieltä joka purettiin 2005 2008(?) Toiminnassa   Harrastusrautatie Rokuan (Lastenmaan) rautatie 900 mm3,3 km 1985-1986Rata valmistui heinäkuussa 1986 1986 2022 2022   Ruotsinpyhtään tehdasrata 750 mm5 km ? 1905 1955 ?   Röjsjön turverata 750 mm6,5 km 190x/192xAlueella toimi 1901-1905 polttoturvetehdas, jonka kuljetuksia varten rata rakennettiin.Rakennettu uudelleen 1920-luvulla. 190x/192x 1914(?)/1939-194x 1914Venäläiset purkivat Helsingin linnoitusten tarpeisiin 1914 (Resiina 2/1985)/194x(?)Purettu uudelleen sota-aikana (Resiina 2/1985) Oli yhdistetty Loviisan–Vesijärven rautatiehen Saukkosuon kapearaiteinen rata 600 mmn. 2,5 km 1926Sukevan varavankilan vuosikertomus 1926: "Sen jälkeen alotettiin tällä alueella painomaan eli hiekan kuljetus joka toimitettiin siten, että suolle laitettiin rullavaunurata, jota myöten hiekka työnnettiin vaunuissa.",194xEnsimmäinen hevosvetoinen savirata avattiin 1940-luvulla 194x/1951Ensimmäinen hevosvetoinen savirata avattiin 1940-luvulla, ja 1951 radalle hankittiin ensimmäinen dieselkäyttöinen veturi. 1969 1970-luvulla   Seikun sahan kapearaiteinen rautatie ?15 km ? ? 1962 ? Paikoitellen kolmikiskoinen (???mm/1524mm(?)), Junalauttayhteys Isonsannan sahan radalle Stockforsin sähkörautatie 575 mm?   1905 1971 ? Sähkörata Syskyjärvi–Vaaherjoki-metsärata ?10 km 191x-1920 1920 1924 ? Raideleveys ei tiedossa Syskyjärvi–Vaaherjoki-metsärata ?10 km 191x-1920 1920 1924 ? Raideleveys ei tiedossa Tammisuon rata ? ? 1940 Jäi luovutetulle alueelle Tapanilan metsärata ?? 1914? 1914? 1917? 1918? Rakennettiin ensimmäisen maailmansodan aikana, purettiin sodan jälkeen Tapanilan tiilitehtaan hiekkarata ?n. 2 km ? ? ? ?   Taubilan hovin metsärata 600 mm 1922 1922 1924 1924 Oli käytössä vain noin kaksi vuotta kestäneiden suurten hakkuiden ajan Tirvan rautatie 600 mmn. 5 km ? 1904Aloitti toimintansa 1904 hevosvetoisena, myöhemmin hankittiin moottoriveturi josta kuitenkin luovuttiin ennen vuotta 1910. Myöhemmin (ainakin 1930-luvulla) käytettiin höyryvetureita. ? 195x(?)   Tytärsaaren rautatie ?n. 1 kmTytärsaaren kartta, Seppo Rapo, 2001 ? ? 194x 194xAlueen jäätyä Neuvostoliitolle, he purkivat radan. Raideleveys ei tiedossa Töölön sokeritehtaan rautatie 1 000 mm1 km 1901(?) 1901 1955/1963Leveäraiteistettu (1524mm) 1955, viimeiset kuljetukset siirtyivät kumipyörille 1963 ja rataa käytetty viimeisen kerran 1965 tehtaan purkamisen yhteydessä. 1965(?)Rata purettiin vuonna 1965 puretun tehtaan jälkeen.   Utti–Haukkasuo 600 mm16 km 1919/1928n. 7 km rata rakennettu alun perin 1919, jatkettu 3,5 km Kaihlasuolle 1928 ja myöhemmin(milloin?) vielä Heinojalle. 1919 196x 194x(?)/196xRistiriita: Ensimmäisen lähteen  mukaan "Pääosa radasta purettiin vuonna 1941 ja loput 1940-luvun lopulla" ja toisen lähteen mukaan "Rata lopetti hiljalleen toimintansa 1960-luvun aikana". KVR:n radan erillinen osuusUtti–Haukkasuo-rata oli erillinen osa Kuusankosken–Voikkaan rautatietä, joka erotettiin lopullisesti KVR:sta joskus 1956-196x välisenä aikana Uusikaarlepyy–Kovjoki 600 mm12,27 kmOsuus Kovjoki–Uusikaarlepyy 8,08 km ja Uudestakaarlepyystä satamaan 4,19 km (Kapeat kiskot s. 171) 1898 - 1900 1899 - 1903Avattu epäviralliselle liikenteelle 1899 ja yleiselle liikenteelle 1. tammikuuta 1903 1916 1916 Ratapohjalla nykyään Kovjoen museorautatie Valkeakosken tehdasrata 600 mm? 1906 1906 194x(?) 194x-195x   Varjakan sahan rata ?n. 2 km 190x(?) ? 192x(?) ?   Varkauden paperitehtaan rata 600 mm? ? ? ? Lev. 19xxLeveäraiteistettu (1524mm) (ajankohta ei tiedossa)   Veitsiluoto 900 mm? 192x 1922 1953/197xRataa liikennöi yksi sähköveturi 1922–1953 ja myöhemmin dieselveturi 1970-luvulle. ? Sähkörata Vihtavuoren tehdasrata ?n. 1 km 192x 1923 1944 194x Raideleveys ei tiedossa Virkkala–Ojamo 1 000 mm? 1927-1928 1928 1970 1971   Vuojoen metsärata 600 mm23 km 1912 1912 1918 kyllä  Ylä-Syvärin kenttärata 750 mm71,6 km 1942-1944Valmistui 11. helmikuuta 1944 1944 1944Viimeinen juna kulki 20. kesäkuuta 1944, juuri ennen neuvostojoukkojen vallattua alue ?Jäänyt Neuvostoliiton puolelle   Ähtärin eläinpuiston rautatie 600 mm2,0 km ? 198xAvattu liikenteelle 1980-luvun alussa 1998(?)/2002Kesällä 1999 ei liikennöintiä. Toiminta loppui kokonaan 2002. 2005   Äänekoski–Suolahti 750 mm9,3 km 1898(?)-1900 1900 1943-1945VR rakennutti leveäraiteisen (1524mm) rautatien korvaamaan kapearaiteisen 1942-1943, mutta VR:n kalustopulan vuoksi kapearaiteisella täydennettiin matkustajajunaliikennettä vuoteen 1945 asti./1966Satunnaista käyttöä vuosina 1958-1963, sisäistä liikennettä 1966 asti./198xKapearaiteisten kuuppavaunujen käyttö säilyi 1980-luvulle asti. 1947Kiskotus Suolahteen purettiin n. 1947/1966-1986Happotornin kivihissille johtanut kaksiraiteinen lastausrata purettiin happotornin raivauksen yhteydessä 1986.   Åminnefors 750 mm1,3 km ? 1906 1927Jäi tarpeettomaksi samanlevyisen Fiskarsin–Pohjankurun rautatien valmistuttua 1928 ? Sähkörata

 Lähteet 
Rauma rail - Finnish railways in 19th century  Osittainen lista Suomessa perustetuista rautateistä.
Seisake.net: Suuri satamarata-artikkeli 2 - Sörnäinen


 Suomi, Maantieteellis-tilastollisia ja teollisuutta koskevia tietoja, Ivan Uschakoff, Weilin & Göös Oy, 1898

 Viitteet 

Aiheesta muualla
Resiina-lehden artikkeliluettelo: Kapearaiteiset yksityis- ja teollisuusradat kalustoineen
Resiina-keskustelu Kapeat kiskot Suomessa nykyisin
Kapearaiteisten rautateiden asemia Suomen rautatieasemia, Mika Vähä-Lassila, 2009

*
Kapearaiteisista radoista