Maataide

Maataide  on taiteen muoto, jossa maan kamara tai maisema muunnetaan taideteokseksi. Maataiteessa käytetään mielellään paikalla jo olevia materiaaleja sen sijaan, että muualla tehty irrallinen taideteos sijoitettaisiin ulos.Taiteen pikkujättiläinen, s. 389–390. WSOY, 1995. .

Maataide syntyi 1960-luvulla Yhdysvalloissa, missä se tunnetaan nimillä  earthworks tai land art.
Maataiteen aatteellinen tausta oli minimalismin ja käsitetaiteen piirissä. Minimalismi syntyi osittain kritiikkinä modernille taiteelle ja sen pyrkimyksenä oli, että taide vastaisi paremmin todellisuutta. Näin minimalistisessa taiteessa huomio kiinnittyi itse teoksesta myös sen ympäristöön. Esimerkiksi Robert Morrisin minimalistinen Glass Cubes muodostuu peilikuutioista, jotka heijastelevat ympäristöään. Vähitellen osa minimalistisista töistä siirtyi ulos gallerioista osaksi ympäristöä ja niistä kehittyi maataide. Ensimmäisiä maataiteilijoita olivat amerikkalaiset Carl André, Robert Smithson, Walter De Maria ja Robert Morris.

Robert Smithsonin tunnetuimpia maataideteoksia on hänen Utahin Isolle Suolajärvelle vuonna 1970 rakentamansa jättikokoinen Spiral Jetty. Teos koostuu maa-aineksesta kootusta, spiraalimaisesti etenevästä polusta, joka on 475 metriä pitkä ja 4,57 metriä leveä.

Alun perin teoksia tehtiin vaikeasti saavutettaviin paikkoihin vastalauseena gallerioiden ja museoiden käytännöille. Tarkoitus oli myös vastustaa taiteen kaupallisuutta ja tehdä teoksia, joita ei voi myydä. Maataiteen tekijät kuitenkin dokumentoivat teoksensa valokuvin ja filmein, joita sittemmin asetettiin näytteille.

Maataiteessa on ollut mukana ekologista näkökulmaa. Robert Smithson nimesi kotikaupunkinsa roskakasat ja laskuviemärit Passaicin monumenteiksi. Ekologista ja ympäristötietoista ajatusta oli enemmän kuitenkin maataidetta seuranneessa ympäristötaiteessa. Suurten maamassojen liikuttelu maataiteen tapaan ei välttämättä ole ympäristöystävällistä, sen enempää kuin esimerkiksi suuren asfalttimäärän kaataminen vuorenrinnettä alas Robert Smithsonin tapaan.

Myöhemmin suurten maamassojen siirtelyn sijaan suositummaksi tuli tehdä pieniä, huomaamattomia eleitä maastoon, luoksepääsemättömiin paikkoihin, ja valokuvata prosessi ja lopputulos. Esimerkiksi Richard Long ja Andy Goldsworthy tekivät suoria viivoja maastoon kävelemällä.

 Troublemakers 
Vuonna 2016 julkaistu James Crumpin ohjaama elokuva Troublemakers tarkastelee maataiteen historiaa 1960-luvun lopulla ja 1970-luvun alussa. Liikkeen aloittaneet newyorkilaiset taiteilijat olivat kapinallisia, jotka pyrkivät ylittämään maalaustaiteen ja kuvanveiston rajoituksia tuottamalla suurikokoisia maataideteoksia kaukaisiin erämaihin. Nykyisinkin nämä työt ovat vaikuttavia, koska niiden tekijät olivat rohkeita ja he pyrkivät murtautumaan irti perinteisistä normeista. Elokuva tarkastelee taiteilijoita herooisessa valossa, ikonoklasteina, jotka muuttivat pysyvästi taiteen maiseman. Elokuvassa on mukana harvinaisia kuvia ja haastatteluja lajin kolmesta perustajasta, Robert Smithsonista (Spiral Jetty), Walter De Mariasta (The Lightning Field) ja Michael Heizerista (Double Negative). 

 Maataideteoksia Suomessa 

Yltä ja alta (Up and Under). Teoksen on suunnitellut Nancy Holt ja se sijaitsee Pinsiön kylässä Hämeenkyrössä. Teos on suunniteltu puistomaiseksi tapahtumapaikaksi, ja sen muoto perustuu ilmansuunnille ja Pohjan­tähden liikkeille.Sightlines, s. 156–162. University of California Press, 2011. .

Puuvuori (Tree Mountain). Teoksen on suunnitellut Agnes Denes ja se sijaitsee Ylö­järvellä. Teos koostuu 11 000 männystä, jotka on istutettu tarkan matemaattisen kuvion mukaan (). Jokaisella puulla on eri omistaja, ja metsä on rakennettu toimimaan suodattimena sadevedelle. Teos sijaitsee pohjavesialueella.Destination Art, s. 156–157. Thames & Hudson, 2011. .

Alakivenpuisto Helsingin Myllypurossa. Alueesta järjestettiin suunnittelukilpailu kutsukilpailuna vuonna 2000. Kilpailun voitti Mauri Korkka, jonka suunnittelema kartiomainen mäki toteutettiin alueelle. Puiston suunnitelma esitettiin toteutettavaksi vuonna 2014 ja se valmistuu kesäkuussa 2017.

 Taiteilijoita 
Carl André
Andy Goldsworthy
Olavi Lanu
Richard Long
Walter De Maria
Robert Morris
Robert Smithson
Nancy Holt
Agnes Denes

 Kirjallisuutta maataiteesta 
Amy Dempsey, 2011. Destination Art. Thames & Hudson, London.
Beardsley John, 1984. Earthworks and beyond. Cross River Press, New York.
Johansson Hanna,  Maataidetta jäljittämässä. (Väitöskirja) Helsinki: Like 2005 

 Katso myös 
Ympäristötaide

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 


 Pinsiön maataideteokset
 Hiljainen Kansa 

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit