Tšulymin kieli

Tšulymin kieli (muita nimityksiä tšulyminturkki ja tšulymintataari) on Venäjällä Siperiassa asuvien tšulyminturkkilaisten puhuma turkkilainen kieli.

Tšulyminturkkilaiset elävät Obin sivujoen Tšulymin sekä sen sivujokien Jajan ja Kijan varsilla. Hallinnollisesti heidän asuinalueensa kuuluu Tomskin alueeseen ja Krasnojarskin aluepiiriin. Nykyään suurin osa tšulyminturkkilaisista asuu Tomskin alueen Teguldetin piirissä.

Neuvostoaikana tšulyminturkkilaisia pidettiin hakasseina. 1990-luvulla heitä laskettiin olleen 702 henkeä, joista 203 puhui tšulymia äidinkielenään. Vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan tšulyminturkkilaisia oli 656 ja tšulymin kielen puhujia 270 henkeä. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Venäjällä on 44 tšulymin puhujaa.

Tšulymin kieli kuuluu turkkilaisten kielten uiguurilais-oguusilaisen ryhmän hakassilaiseen alaryhmään. Sen lähimmät sukukielet ovat šoori ja hakassin kyzylin murre. Eri aikoina alueelle tulleeseen turkkilaiseen väestöön on sulautunut selkuppeja ja jeniseiläisten kielten puhujia. Kieli jakautuu ala- ja keskitšulymin murteisiin.

Kieli toimii ainoastaan suullisen kanssakäymisen välineenä. Valtaosa tšulyminturkkilaisista käyttää kaikissa tilanteissa venäjää. Tšulymin kieltä pidetään erittäin uhanalaisena.

Lähteet

Aiheesta muualla
 Endangered Languages of Indigenous Peoples of Siberia: The Language of Chulym Turks 
 Ethnologue: Chulym 

Luokka:Turkkilaiset kielet
Luokka:Venäjän kielet