Eurosetelit

Eurosetelit ovat euroalueella vuodesta 2002 lähtien käytössä olleita seteleitä. Rahat laskee liikkeelle Euroopan keskuspankki (EKP). Nimellisarvoltaan setelit ovat 5, 10, 20, 50, 100, 200 ja 500 euroa, joskin uusia 500 euron seteleitä ei enää paineta. Toisin kuin eurokolikot, setelit ovat molemmilta puolilta samanlaisia koko euroalueella, vaikka ne on painettu eri jäsenvaltioissa. Ensimmäisen sarjan euroseteleitä alettiin korvata uusilla vuoden 2013 toukokuusta alkaen, ja kolmannen sarjan setelit ovat suunnitteilla.

 Ensimmäinen setelisarja 
 Suunnitteluvaihe  
Eurosetelien suunnittelemiseksi Euroopan keskuspankin edeltäjä, Euroopan rahapoliittinen instituutti EMI, julisti helmikuussa 1996 EU-maissa kilpailun, johon kutsuttiin osallistumaan useita kuvataiteilijoita. Seteleille asetettiin kilpailuohjelmassa tietyt vaatimukset, kuten koot, värit ja pakolliset symbolit ja tekstit. Setelisarjan tuli olla teemaltaan joko ”Euroopan aikakaudet ja tyylisuunnat” tai ”abstrakti/moderni”. Suunnitelmissa tuli yhdistää onnistuneesti taiteellinen luovuus ja setelien turvaominaisuudet. Setelien tuli olla
 helposti tunnistettavia
 turvallisia väärentämistä vastaan
 ulkonäöltään miellyttäviä.
Lisäksi setelien tuli olla selvästi eurooppalaisen näköisiä ja viestittää sellaisia poliittisia ja kulttuuriarvoja, jotka kaikki eurooppalaiset voivat helposti hyväksyä.

Kilpailuehdotuksia eli suunnitelmia eurosetelisarjaksi tuli 29 suunnittelijalta tai suunnitteluryhmältä yhteensä 44. Tuomaristossa oli eri EU-maista neljätoista taiteiden ja viestinnän asiantuntijaa, jotka oli valittu maiden keskuspankkien ehdottamina. Kilpailun voittajaehdotus julkistettiin 13. joulukuuta 1996. Kilpailun voitti itävaltalainen setelitaiteilija Robert Kalina. Voittotyö päätettiin ottaa pohjaksi euroseteleiden ulkonäölle.

 Yleiskuvaus 
Lopulliset suunnitelmat valmistuivat helmikuussa 1998. Setelien painaminen käynnistyi heinäkuussa 1999. Eurosetelien lopulliset mallit julkistettiin yleisölle 30. elokuuta 2001, setelien esijakelu pankeille ja yrityksille alkoi 1. syyskuuta 2001, ja setelit (sekä kolikot) laskettiin liikkeelle 1. tammikuuta 2002. 

Toisin kuin kolikoissa, euroseteleissä ei ole kansallisia kuva-aiheita eikä tekstejä, vaan niissä korostetaan eurooppalaisille yhteisiä arvoja. Pääasiallisena kuvituksena on eri aikakausien ja tyylisuuntien arkkitehtuuri. Setelien etusivuille on kuvattu rakennusten ovia ja ikkunoita, takasivuille siltoja. Nämä kuvastavat avautumista kohti muita ihmisiä ja yhteyksiä heihin. Kuvatut ovet, ikkunat ja sillat eivät esitä mitään tiettyjä olemassa olevia rakennelmia, mutta ne kuvaavat eri aikakausille tyypillisiä rakennustyylejä.

Setelien suuruudet eli nimellisarvot ja kuva-aiheiden tyylisuunnat ovat seuraavat http://www.ecb.europa.eu/euro/banknotes/html/index.fi.html: 
 5 euroa: antiikin eli klassinen aikakausi
 10 euroa: romaaninen tyyli
 20 euroa: goottilainen tyyli
 50 euroa: renessanssi
 100 euroa: barokki ja rokokoo
 200 euroa: teollistumisen aikakausi (teräs- ja lasiarkkitehtuuri)
 500 euroa: moderni 1900-luvun aika. 500 euron seteli on päätetty jättää pois toisesta sarjasta.

Seteleiden koko vaihtelee siten, että pieniarvoiset setelit ovat pienimpiä ja koko on sitä suurempi mitä suurempiarvoinen seteli on kyseessä. Tällä, samoin kuin setelien suurilla numeroilla ja nimellisarvon mukaan vaihtelevilla kohokuvioinneilla, setelien tunnistaminen on tehty mahdolliseksi myös näkövammaisille. Myös seteleiden selkeästi erilaiset värit auttavat erottamaan ne toisistaan.

Euroseteleissä on suuri määrä ns. turvatekijöitä, joiden tarkoituksena on vaikeuttaa seteleiden väärentämistä. Tutuimpia näistä ovat kaiverruspainatus, vesileima, hologramminauha tai -kuvake ja varmuuslanka setelipaperin sisällä http://www.ecb.europa.eu/euro/banknotes/security/html/index.fi.html. Vähemmän tunnettuja ovat mm. setelin ultravioletti- ja infrapunavalossa näkyvät ominaisuudet, magneettiset ominaisuudet, mikrokokoiset tekstithttp://www.ecb.europa.eu/euro/banknotes/security/additional/html/index.fi.html , Eurion-koodi sekä monet muut, joiden havaitseminen vaatii erikoisvälineitä ja joista useita ei ole edes julkistettu yleisölle. 

Kaikissa euroseteleissä on arvopuolella joko EKP:n ensimmäisen pääjohtajan Wim Duisenbergin, 1. marraskuuta 2003 pääjohtajana aloittaneen Jean-Claude Trichet’n tai 1. marraskuuta 2011 pääjohtajana aloittaneen Mario Draghin allekirjoitus painettuna.

Lisäksi kaikissa euroseteleissä on
 Euroopan unionin 12 tähteä
 rahayksikön nimi euro sekä latinalaisilla (EURO) että kreikkalaisilla (ΕΥΡΩ) aakkosilla
 Euroopan keskuspankin lyhenne yhdellätoista EU:n virallisella kielellä – BCE, ECB, EZB, EKT ja EKP (useammassa kielessä samoja lyhenteitä)
 seteleiden käyttöönoton vuosiluku 2002
 ©-symboli Euroopan keskuspankin tekijänoikeussuojan merkkinä
 EU:n lippu
 Euroopan kartta (mukaan lukien Ranskan merentakaiset departementit)
 useita muita yhtenäisiä piirteitä.

 Ominaisuudet nimellisarvoittain 
 Kuva  Arvo  Koko  Paino  Pääväri  Tyylisuunta  Painokoodin sijainti Etusivu  Takasivu  Arkkitehtoninen  Vuosisata border|120px border|120px 5 € 120 mm × 62 mm0,63 g harmaa klassinen < 5. vasen kuvan reuna border|127px border|127px 10 € 127 mm × 67 mm0,72 g punainen romaaninen 11.–12. klo 8 tähti border|133px border|133px 20 € 133 mm × 72 mm0,81 g sininen goottilainen 13.–14. klo 9 tähti  border|140px border|140px 50 € 140 mm × 77 mm0,92 g oranssi renessanssi 15.–16. oikea kuvan reuna border|147px border|147px 100 € 147 mm × 82 mm1,02 g vihreä barokki ja rokokoo 17.–18. oikealla klo 9 tähdestä border|153px border|153px 200 € 153 mm × 82 mm1,07 g kellanruskea teräs- ja lasiarkkitehtuuri 19.–20. klo 7 tähden yllä border|160px border|160px 500 € 160 mm × 82 mm1,12 g purppuranpunainen moderni 20.–21. klo 9 tähti
Kaikki eurosetelit ovat 0,105 mm paksuja.

 Turvatekijöitä kuvin 
Ensimmäisen sarjan seteleissä on sekä kaikille seteleille yhteisiä että nimellisarvokohtaisia turvatekijöitä, joita on esitetty seuraavissa kuvissa. Turvatekijöitä on kuitenkin muitakin kuin kuvissa näkyvät.

Kaikille seteleille yhteisiä turvatekijöitä:

Yhden tai muutaman nimellisarvon turvatekijöitä:

 Setelipainokoodi 
Seteleitä painetaan eri EU-maiden setelipainoissa. Välttämättä ei tarvitse olla kyse euroja käyttävästä EU-maasta: esimerkiksi Isossa-Britanniassa on painettu osa käytössä olevista euroseteleistä, vaikkei euro ole Isossa-Britanniassa käytössä . Setelien painomaan ei siis myöskään tarvitse olla sama kuin liikkeellelaskumaa. 

200px|pienoiskuva|oikea|Painopaikan koodi kymmenen euron setelissä. R tarkoittaa, että seteli on painettu Bundesdruckerei-setelipainossa Saksassa.
Setelien etupuolella näkyy pienenä tekstinä painopaikan kuusimerkkinen koodi. Sen ensimmäinen kirjain on setelipainon tunnus, seuraavat kolme numeroa ovat painolaatan tunnistenumero, seuraavana oleva kirjain on painoarkin rivi ja viimeinen numero on painoarkin sarake. Esimerkki: D001A1 = Setelin on painanut suomalainen Setec Oy, painolaatta 001, laatan 1. rivi ja laatan 1. sarake. Setec (nykyinen Gemalto Oy) ei tosin ole enää vuoden 2003 jälkeen painanut seteleitä, vaan kaikki Suomessa liikkeelle laskettavat käyttämättömät setelit ovat joko vanhaa varastoa Setecin taannoin painamasta määrästä tai ulkomailla painettuja.

+Setelipainon tunnusSuluissa oleville painoille on varattu koodi, mutta ne eivät ole painaneet liikkeelle laskettuja euroseteleitä.KirjainSetelipainoPaikkaMaa(A)(Bank of England Printing Works)(Loughton)(Iso-Britannia)(B)Ei käytössä – –(C)(Crane AB)(Tumba)(Ruotsi)DSetec OyVantaaSuomiEF. C. OberthurChantepieRanskaFÖsterreichische Banknoten und SicherheitsdruckWienItävaltaGKoninklijke Joh. EnschedéHaarlemAlankomaatHDe La RueGateshead(Iso-Britannia)(I)Ei käytössä – –JIstituto Poligrafico e Zecca dello StatoRoomaItaliaKIrlannin keskuspankkiDublinIrlantiLBanque de FranceChamalièresRanskaMFábrica Nacional de Moneda y TimbreMadridEspanjaNKreikan keskuspankkiAteenaKreikka(O)Ei käytössä – –PGiesecke & DevrientMünchen & LeipzigSaksa(Q)Ei käytössä – –RBundesdruckereiBerliiniSaksa(S)(Tanskan kansallispankki)(Kööpenhamina)(Tanska)TBelgian kansallispankkiBrysselBelgiaUValora - Banco de PortugalCarregadoPortugali

Ennen käteiseurojen käyttöönottoa 1. tammikuuta 2002 useimmissa painoissa painettiin kaikkia setelien nimellisarvoja, koska käyttöönottoa varten seteleitä tarvittiin valtava määrä . Nykyisin vuosittain painetaan paljon pienempiä määriä uusia seteleitä. Ne tarvitaan lähinnä korvaamaan käytössä loppuun kuluneita seteleitä ja lisäämään liikkeellä olevan setelirahan kokonaismäärää (jälkimmäinen johtuu pääosin euron kasvavasta merkityksestä yhtenä maailman päävaluutoista, mikä lisää käteiseurojen kysyntää euroalueen ulkopuolella). Sen vuoksi kussakin setelipainossa ei tarvitse painaa kuin yhtä tai vain muutamaa nimellisarvoa, esimerkiksi vain 20 euron seteleitä.

 Sarjanumero 
Sarjanumerossa on ensimmäisenä kirjain, ja sitä seuraa yksitoista numeroa. Kirjain paljastaa, minkä maan keskuspankki on setelin painatuksen tilannut. Koska painopaikka ei välttämättä ole samassa maassa, sarjanumeron kirjain ja edellä mainittu painopaikan kirjain voivat viitata eri maihin. Kymmenen seuraavaa numeroa ovat setelin järjestysnumero, ja viimeinen numero on tarkistusnumero. Sarjanumeroon pätee kaava, että kun lasketaan sarjanumeron kirjaimen järjestysnumero (A=1, B=2, …, Z=26) ja kaikki numerot yhteen, ja sen jälkeen saadun summan numerot vielä uudelleen yhteen, saadaan aina 8 (esimerkiksi S00630387745: S=19, 19+0+0+6+3+0+3+8+7+7+4+5 = 62, 6+2 = 8).

Ensi näkemältä maiden järjestys kirjaimiin nähden vaikuttaa sattumanvaraiselta, mutta vuonna 2002 eurokäteisen käyttöön ottaneet maat (sekä EU- mutta ei euromaat Tanska, Ruotsi ja Iso-Britannia, joille silti on varattu kirjain) ovat kuitenkin kunkin maan pääkielen mukaisten nimien mukaan käänteisessä aakkosjärjestyksessä. Kreikka on poikkeus, sillä sille on valittu Y-kirjain ilmeisesti siksi, että sama kirjainmerkki esiintyy myös kreikkalaisessa kirjaimistossa ypsilon-kirjaimena. Aakkosjärjestyksestä poikkeavat myös euron myöhemmin käyttöön ottaneet maat. Kirjainkoodit ovat seuraavat :

+Sarjanumeron alkukirjainSuluissa olevat eivät ole käytössä joko lainkaan tai vielä. Kirjain  Maa  Valtakielellä  Tarkistusnumero Vuonna 2002 EU:hun kuuluneet maatZ  België/Belgique/Belgien9Y  Ελλάδα [Ellada]1X  Deutschland2(W)  Danmark (ei ole euromaa)(3)V  España4U  France5T  Éire/Ireland6S  Italia7(R) () Luxembourg/Luxemburg/Lëtzebuerg (ei ole painanut/painattanut seteleitä omalla tunnuksellaan)(8) (Q)    Ei käytössäP  Nederland1 (O)    Ei käytössäN  Österreich (saksankielisessä aakkostossa o ja ö ovat samanarvoisia)3M  Portugal4L  Suomi/Finland5(K) () Sverige (ei ole euromaa)(6)(J) () United Kingdom (ei ole euromaa)(7) (I)    Ei käytössä Vuoden 2002 jälkeen EU:hun liittyneet, euron käyttöön ottaneet maatH  Slovenija9G  Κύπρος [Kypros]/Kıbrıs1F  Malta2E  Slovensko3D  Eesti (ei ole painanut/painattanut seteleitä omalla tunnuksellaan)4(C)  Latvija(B)  Lietuva (A)    Ei käytössä

 Toinen setelisarja, Europa-sarja 
 Yleiskuvaus 
200px|pienoiskuva|oikea|Uuden Europa-sarjan yksityiskohtia viiden euron setelin hologramminauhassa.
Mitä pidempään setelit ovat käytössä, sitä paremmiksi niiden väärennystekniikat ja väärentäjien taidot kehittyvät. Sen vuoksi kaikki maailman valtiot joutuvat uusimaan setelisarjansa muutaman vuoden välein ja lisäämään seteleihin uusia turvatekijöitä. Euroopan keskuspankki laski liikkeelle uuden setelisarjan vuosina 2013–2019. 

Euroopan keskuspankin mukaan uusi sarja tulee käyttöön vähitellen, nimellisarvo kerrallaan, ja setelien kuva-aiheet tulevat noudattamaan samaa teemaa kuin ensimmäisen sarjan seteleissä.http://www.ecb.int/euro/intro/html/index.en.htmlhttp://www.ecb.int/pub/pdf/other/pp139-144mb200805en.pdf Uudessa, niin sanotussa Europa-sarjassa yksi näkyvimmistä muutoksista on kreikkalaisen mytologian Europa-neidon kasvokuva hologramminauhassa ja vesileimassa. Tämä ja muutama muu uusi piirre julkistettiin EKP:n tiedotustilaisuudessa 8. marraskuuta 2012, samoin kuin tieto, että ensimmäisenä tuli käyttöön uusi viiden euron seteli toukokuussa 2013. Setelin ulkonäkö julkaistiin kokonaisuudessaan 10. tammikuuta 2013. Uutta toisessa sarjassa on myös Bulgarian EU:hun liittymisen johdosta kyrillisillä kirjaimilla kirjoitettu euron nimi (EBPO) samoin kuin EKP:n lyhenne (ЕЦБ, ).

Toisen setelisarjan suunnittelija on saksalainen Reinhold Gerstetter.

Vanhemmat setelit säilyvät uusien setelien liikkeellelaskusta huolimatta kelvollisina maksuvälineinä toistaiseksi. Senkin jälkeen, kun niiden ilmoitetaan lakkaavan kelpaamasta maksuvälineinä, ne säilyttävät arvonsa ja vaihdetaan ilman takarajaa keskuspankeissa uudempiin seteleihin.

Uudistettu 10 euron seteli otettiin käyttöön syyskuussa 2014, 20 euron seteli marraskuussa 2015, 50 euron seteli huhtikuussa 2017Tältä näyttää uusi 20 euron seteli. Yle Uutiset. Viitattu 24.2.2015. sekä 100 euron ja 200 euron seteli toukokuussa 2019.Uudet 100 ja 200 euron setelit käyttöön tiistaina. Yle Uutiset 27.5.2019.

500 euron setelistä ei tule uudistettua, Europa-sarjan versiota, sillä Euroopan keskuspankki on päättänyt lopettaa tämän suurimman nimellisarvon tuotannon ja liikkeeseenlaskun torjuakseen rikollisuutta ja rahanpesua. Ratkaisua on arvosteltu lähinnä Saksassa. Näiden setelien liikkeeseenlasku päättyi Suomessa ja useimmissa muissa euromaissa 25. tammikuuta 2019. Olemassa olevat 500 euron setelit kuitenkin säilyvät laillisina maksuvälineinä tulevaisuudessakin, rajoittamattoman ajan.

 Ominaisuudet nimellisarvoittain 
 Kuva  Arvo  Koko  Paino  Pääväri(lisävärit)  Liikkeellelaskupäivä  Painokoodin sijainti  Etusivu  Takasivu  border|120px border|120px 5 € 120 mm × 62 mm0,63 g harmaa(vihreä, oranssinkeltainen) 2. toukokuuta 2013 etupuolella yläoikealla hologrammi-nauhan vieressä pystyssä  border|127px border|127px 10 € 127 mm × 67 mm0,72 g punainen 23. syyskuuta 2014 border|133px border|133px 20 € 133 mm × 72 mm0,81 g sininen 25. marraskuuta 2015 border|140px border|140px 50 € 140 mm × 77 mm0,92 g oranssi 4. huhtikuuta 2017 border|147px border|147px 100 € 147 mm × 77 mm? g vihreä 28. toukokuuta 2019 border|153px border|153px 200 € 153 mm × 77 mm? g keltainen 28. toukokuuta 2019

 Turvatekijöitä kuvin 
Toisen sarjan seteleissä on osin uusia, osin samoja turvatekijöitä kuin ensimmäisen sarjan seteleissä. Kuvissa on muutamia uuden viiden euron setelin turvatekijöistä:

 Europa-sarjan sarjanumerot 
Sarjanumero on setelissä osittain kahteen kertaan: kokonaisena vaakasuorassa ja lisäksi viimeiset kuusi numeroa pystysuorassa.

Kokonaisessa sarjanumerossa on kaksi kirjainta ja kymmenen numeroa. Ensimmäinen kirjain kertoo, missä seteli on painettu (ks. alla oleva lista). Toisella kirjaimella ei ole erityismerkitystä, vaan se vaihtelee numeroiden tapaan.

 Kirjain Painopaikka MaaZ Belgian kansallispankki Y Kreikan keskuspankki X Giesecke & Devrient GmbH (München) W Giesecke & Devrient GmbH (Leipzig) V IMBISA U Banque de France T Irlannin keskuspankki S Italian pankki R Bundesdruckerei GmbH  (Q)    Ei käytössäP Joh. Enschede Security Printing BV  (O)    Ei käytössäN Oesterreichische Banknoten und Sicherheitsdruck GmbH M Valora  (L)    Ei käytössä (K)    Ei käytössäJ De La Rue Currency (Gateshead)  (I)    Ei käytössäH De La Rue Currency (Loughton)  (G)    Ei käytössä F  Oberthur Fiduciaire   E Oberthur Fiduciaire D Polska Wytwórnia Papierów Wartościowych  (C)    Ei käytössä (B)    Ei käytössä (A)    Ei käytössä

 Kolmas setelisarja 
EKP ilmoitti joulukuussa 2021 aikovansa uudistaa eurosetelien ulkoasun. EKP:n neuvosto valitsi 29. marraskuuta 2023 mahdolliset kuva-aiheet uusien euroseteleiden kahdelle teemavaihtoehdolle. Teemavaihtoehdot ovat ”Eurooppalainen kulttuuri: yhteiset kulttuuritilat” ja ”Joet ja linnut: sitkeyttä moninaisuudesta”. Setelien suunnittelukilpailu käynnistetään vuonna 2025, ja EKP:n neuvoston on määrä valita setelien uudet kuva-aiheet vuonna 2026.
Eurooppalainen kulttuuri Etusivu  Takasivu ArvoAihe Maria Callas 100px Katuesiintyjiä (musiikki/tanssi/teatteri) viihdyttämässä ohikulkijoita 100px 5 €Esittävät taiteet Ludwig van Beethoven 100px Lapsi- ja nuorisokuoro esiintymässä laulufestivaaleilla 100px 10 €Musikki Marie Curie 100px Naisopettaja opettamassa nuoria koulussa tai yliopistossa 
Työpöydillä kirjoja ja lehtiöitä 100px 20 €Koulut ja yliopistot Miguel de Cervantes 100px Aikuisia lukemassa sanomalehtiä ja sähkökirjoja kirjastossa 
Pieni poika ja tyttö kurkottamassa kirjaa hyllystä 100px 50 €Kirjastot Leonardo da Vinci 100px Lapsia ja aikuisia ihailemassa katutaidetta, nykytaidetta jne. 100px 100 €Museot ja näyttelyt Bertha von Suttner 100px Puiden siimeksessä oleva aukio ihmisten kokoontumispaikkana, lapsia ja aikuisia juttelemassa, kävelemässä, leikkimässä jne. 100px 200 €Julkiset aukiot
Joet ja linnut Etusivu  Takasivu Arvo Vuoristolähde
Kalliokiipijä vuoristomaisemassa 100px Euroopan parlamentti 100px 5 € Vesiputous
Kuningaskalastaja vesiputouksella tai suvannolla 100px Euroopan komissio 100px 10 € Kapea jokilaakso
Mehiläissyöjien yhdyskunta laakson hiekkatörmällä 100px Euroopan keskuspankki 100px 20 € Mutkitteleva joki
Kattohaikara liihottamassa mutkittelevan joen yli laveassa laaksossa 100px Euroopan unionin tuomioistuin 100px 50 € Joen laskukohta
Avosetti kiitämässä mutaisen rannan yli 100px Eurooppa-neuvosto ja Euroopan unionin neuvosto 100px 100 € Merimaisema
Suula liitämässä valtameren aaltojen yllä 100px Euroopan tilintarkastustuomioistuin 100px 200 €

 Liikkeelle laskettujen setelien määrät 
Euroopan keskuspankin mukaan maaliskuussa 2025 oli laskettu liikkeelle yli 29 miljardia euroseteliä, ja ne ylittävät yhteisarvoltaan 1 569 miljardia euroa.

 Arvo  Kappalemäärä   % määrästä  Yhteensä arvo  % arvosta 5 euroa  2 212 milj.  7,40 %  11 060 milj. €  0,70 % 10 euroa  3 002 milj.  10,05 %  30 020 milj. €  1,91 % 20 euroa  4 700 milj.  15,73 %  93 990 milj. €  5,99 % 50 euroa  14 802 milj.  49,53 %  740 100 milj. €  47,16 % 100 euroa  4 084 milj.  13,66 %  408 380 milj. €  26,02 % 200 euroa  855 milj.  2,86 %  171 080 milj. €  10,90 % 500 euroa  230 milj.  0,77 %  114 790 milj. €  7,31 % Yhteensä  29 885 milj.  100 %  1 569 428 milj. €  100 %

 Katso myös 
 EuroBillTracker
 Nollaseteli
 Turvapaino

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 
 Setelit.com: Eurosetelit
 Ekp: Eurosetelit
 Suomen pankki: Eurosetelit 

Luokka:Euro
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Luokka:Setelit