Argeadien hallitsijasuku

Argeadien hallitsijasuku hallitsi antiikin Makedoniaa noin 700-luvulta eaa. 300-luvun eaa. loppuun saakka. Hallitsijasuvun merkittävimpiä jäseniä on Aleksanteri Suuri, joka hallitsi 336–323 eaa. 

Argeadit väittivät polveutuvansa legendaarisesta Herakleesta, Argoksen Temenidien hallitsijasuvun kautta. Heckel s.12 

 Luettelo Argeadien hallitsijasuvun kuninkaista 

  Kuningas  Hallitusaika  Huomautus  Karanos   Makedonian myyttinen ensimmäinen kuningas, joka luultavasti keksittiin 300-luvun eaa. alussa. Aikaisemmin kirjoittanut Herodotos ei mainitse Karanosta.Borza s.179 Karanoksen kerrottiin olleen Argoksen Temenidien hallitsijasuvun jäsen. Temenidien myyttinen esi-isä oli Herakles.Hammond s.5-6 Perdikkas I 700–678 eaa.  Herodotoksen mukaan Makedonian myyttinen ensimmäinen kuningas.Borza s.98Herodotos 8.137 Argaios I 678–640 eaa.  Herodotoksen mukaan Makedonian toinen kuningas. Perdikkas I:n poika.Herodotos 8.139 Filippos I 640–602 eaa.  Herodotoksen mukaan Makedonian kolmas kuningas. Argaios I:n poika. Aeropos 602–576 eaa.  Herodotoksen mukaan Makedonian neljäs kuningas. Filippos I:n poika. Alketas 576–547 eaa.  Herodotoksen mukaan Makedonian viides kuningas. Aeropoksen poika. Amyntas I  ?–498 eaa.Heckel s.1  Amyntas on ensimmäinen kuningas josta on historiallisesti varmaa tietoa. Amyntas joutui tunnustamaan Persian valtakunnan ylivallan, vaikka Makedonia pysyikin itsenäisenä.Briant s.145 Aleksanteri I  498– noin 454 eaa.Borza s. 134  Aleksanteri I:n aikana Makedonia oli Persian vasalli. Aleksanteri toimi persialaisten lähettiläänä Ateenaan, mutta ei saanut ateenalaisia suostumaan antautumaan Persialle. Aleksanteri taisteli persialaisten puolella Plataiain taistelussa.Borza s. 113-114 Aleksanteri osallistui myös olympialaisiin todistettuaan että oli kreikkalainen argeadien sukupuun avulla. Perdikkas II  454–413 eaa.  Arkhelaos  413–399 eaa.Borza s. 162  Arkelaos oli Perdikkas II:n poika.Borza s.2Arkhelaoksen aikana Makedonia vahvistui entisestään. Arkhelaos siirsi myös pääkaupungin Aigaista Pellaan. Hän uudisti myös armeijaa ja hallintoa.CAH V s.719 Orestes  399–398/7 eaa.  Orestes oli Arkhelaoksen poika.  Aeropos II   398/7–395/4 eaa.Borza s. 178  Aeropos oli Perdikkas II:n poika.  Amyntas II   395–394 eaa.  Amyntas II oli Aleksanteri I:n pojanpoika. Hänen isänsä oli Aleksanterin poika Menelaos. Amyntas joutui salamurhan uhriksi.  100px Pausanias  394–393 eaa.  Pausanias oli Aeropos II:n poika. Hän hallitsi vain lyhyen ajan ennen kuin hän kuoli. Pausanias joutui luultavasti Amyntas III:n järjestämän salamurhan uhriksi. 100px Amyntas III  393 eaa./392 eaa. Amyntas oli Aleksanteri I:n pojanpojanpoika. Hänen isoisänsä oli Aleksanterin poika Amyntas.Amyntas oli juuri ja juuri saanut kaapattua vallan kun illyrialaisten hyökkäys pakotti Amyntaan pakenemaa. Amyntas palasi valtaan thessalialaisten avustuksella. Borza s.180-182Diodoroksen maailmanhistoriassa illyrialaisten hyökkäys ja Amyntaan pako on kerrottu kahdesti. Voi olla että Diodoros on vahingossa kirjoittanut samasta tapahtumasta kahdesti. Jos kyseessä on kaksi eri tapahtumaa niin Amyntas joutui luopumaan kruunustaan kahdesti, ensimmäisen kerran vuonna 393 eaa. ja seuraavan kerran noin vuonna 383 eaa. Borza s.180-182  Argaios II  393–392 eaa.  Argaioksen hallituskausi on erittäin epävarma ja voi olla ettei hän koskaan hallinnut.   100px Amyntas III  toinen kerta 392 eaa.–370 eaa.Borza s.189 Aleksanteri II  370/369 eaa.–367 eaa.  Ptolemaios Aloroslainen  hallitsija 367–365 eaa.   Oli ehkä Amyntas II:n poika. On epävarmaa oliko Ptolemaios vain hallitsijana nuoren Perdikkaan ollessa alaikäinen vain julistautuiko hän kuninkaaksi. Ptolemaios saattoi olla Aleksanteri II:n salamurhan takana. Perdikkas II antoi murhata Ptolemaioksen vuonna 365 eaa.Borza s.194 100px Perdikkas III 365–360/359 eaa.  Perdikkas II oli Amyntas III:n poika. Hän kuoli taistelussa illyrialaisia vastaan.Borza s.197 Amyntas IV 360/359 eaa.–356 eaa.  Amyntas IV oli Perdikkas III:n poika. Perdikkaan kuoltua Filippos II:n valittiin joko Amyntaan holhoojaksi ja hallitsijaksi.  100px  Filippos II  360/359–336 eaa.   Filippos laajensi Makedonian valtaa Balkanilla ja kukisti lopulta Kreikan kaupunkivaltiot. Ennen kuolemaansa Filippos suunnitteli sotaretkeä Persian valtakuntaa vastaan. Filippos murhattiin vuonna 336 eaa. 100px Aleksanteri Suuri  336–323 eaa.  Aleksanteri valtasi Persian valtakunnan. Hän kuoli Babylonissa vuonna 323 eaa. Aleksanterin kuoleman jälkeen hänen sotapäällikkönsä jakoivat hänen valtakuntansa.   Filippos III Arridaios  323–317 eaa.  Aleksanteri Suuren velipuoli jota pidettiin vähäjärkisenä. Aleksanterin kuoleman jälkeen hänet ja Aleksanteri IV valittiin kuninkaiksi ja Perdikkas valittiin hallitsijaksi. Aleksanteri Suuren äiti Olympias antoi murhata Filippoksen vuonna 317 eaa. Aleksanteri IV  323–311/310 eaa.Aleksanterin kuolinaika on epävarma. Kassandros antoi salata Aleksanterin kuoleman. Aleksanteria pidettiin kuninkaana Babylonussa vielä vuonna 306 eaa. Hammond pitää vuotta 309 eaa. todennäköisenä. A History of Macedonia s.166-168  Aleksanteri Suuren postuumi poika. Kassandros antoi murhata Aleksanterin ennen kuin hänestä tuli täysi-ikäinen. Aleksanteri IV oli argeadien hallitsijasuvun viimeinen jäsen.A History of Macedonia s.166 

 Muita Argeadeja 
 Kleopatra, Filippos II:n tytär.
 Thessalonike, Filippos II:n tytär.
 Kynane, Filippos II:n tytär.
 Karanos, Filippos II:n poika, ehkä fiktiivinen.
 Eurydike, Amyntas IV:n tytär.
 Herakles, Aleksanteri Suuren äpäräpoika.

 Huomautukset 

 Lähteet 





Viitteet

*
Luokka:Antiikin kreikkalaiset hallitsijasuvut