Big Bear

Big Bear, omalla kielellään Mistahimaskwa, (n. 1825 – 17. tammikuuta 1888) oli cree-intiaanien päällikkö, joka osallistui Saskatchewanin kapinaan ja tuomittiin pitkään vankeusrangaistukseen. Hän vakiinnutti asemansa kansansa johtajana 1850-luvun lopulla ja seuraavan vuosikymmenen alussa.

 Varhainen elämä 
Big Bear syntyi Kanadan koillisosassa lähellä Fort Carltonia. Hän saattoi kuulua alun perin saulteaux-heimoon, mutta varttui cree-intiaanien joukossa. Hudson's Bay Companyn tietojen mukaan hän oli päässyt johtavaan asemaan cree-intiaanien keskuudessa vuoteen 1862 mennessä. Vuonna 1870 hän johti näitä mustajalkoja vastaan Belly Riverin taistelussa.Fromhold 2010. s. 149-150.

 Kanadan kiista 
1870-luvulla Kanadan parlamentti ryhtyi vaatimaan tasankointiaaneilta sopimuksia, joiden tarkoituksena oli siirtää intiaanit reservaatteihin. Big Bear suhtautui kanadalaisiin epäluuloisesti uskoen näiden ajavan vain uudisasukkaiden etuja, vaikka intiaaneille oli luvattu mahdollisuus vaikuttaa reservaattien sijaintiin. Hän kampanjoi intiaanien keskuudessa kanadalaisia vastaan ja neuvotteli muiden intiaanipäällikköjen kanssa, jotta he vaatisivat yhtenäistä intiaaniterritoriota. Kun Big Bear vuonna 1884 isännöi suurta paikallisten heimojen juhlatapahtumaa Saskatchewanissa, Kanadan ratsupoliisit puuttuivat tilaisuuteen, ja hajottivat kokoontumisen. Big Bear joutui lopulta myöntymään valkoisten vaatimuksiin turvatakseen ruoka-avun kansalleen, joka kärsi nälänhädästä biisonien määrän romahdettua.

Vuonna 1885 métisit aloittivat Saskatchewanin kapinan. Big Bearin osuus tapahtumien kulussa oli vähäinen, mutta joukko heimoon kuuluvia Kapapamahchakwewin alaisia sotureita surmasi yhdeksän valkoista Frog Laken kaupungissa. Big Bear tuomittiin kapinasta kuudenkymmenen vuoden vankeusrangaistukseen. Hän ei kuitenkaan joutunut kärsimään tuomiotaan loppuun, sillä hänet armahdettiin terveyssyistä.

Big Bear kuoli 17. tammikuuta 1877.

Lähteet

Viitteet

Luokka:Kanadalaiset intiaanipäälliköt
Luokka:Vuonna 1825 syntyneet
Luokka:Vuonna 1888 kuolleet