Niobe (ilmatorjunta-alus)

Niobe oli Saksan laivaston ilmatorjunta-alus. Alus oli alun perin Alankomaiden laivaston 1898 vesille laskettu panssarikansiristeilijä Hr.Ms. Gelderland, joka joutui saksalaisten haltuun heidän miehittäessään Alankomaat vuonna 1940.

 Hr.Ms. Gelderland 

Hr.Ms. Gelderland oli Fijenoordin telakan valmistama Holland-luokan panssarikansiristeilijä, joka laskettiin vesille 1898. Alus oli ensimmäinen toisen tilauksen alus ja se oli raskaampi kuin edeltäneet kolme luokan alusta. Sen suojana ollut panssarikansi oli kaksi tuumaa (noin 5 cm) paksu lukuun ottamatta konehuoneen suojana ollutta viiden tuuman panssarikilpeä.

Alus tilattiin Maatschappij voor Scheeps- en Werktuigbouw Fijenoordilta Rotterdamista, missä köli laskettiin 1. marraskuuta 1897. Alus laskettiin vesille 28. syyskuuta 1898 ja otettiin palvelukseen 15. heinäkuuta 1900.netherlandsnavy.nl

Alus todettiin palveluskelvottomaksi 1918. Se kuitenkin palasi palvelukseen 1920 tykistökoululaivana. Se siirrettiin elokuussa 1939 majoitusalukseksi Den Helderiin, jolloin aluksen aseistus riisuttiin.

 Niobe 
Alus muutettiin ilmatorjunta-alukseksi asentamalla kahdeksan 88 mm, neljä 40 mm ilmatorjuntatykkiä ja neljä 20 mm neliputkistatykkiä, sekä ilmatorjuntatutka.Ekman, P. O.: Meririntama, luku Nioben upottaminen Pituudeltaan alus oli 94,7 metriä. Alus nimettiin Niobeksi 1. maaliskuuta 1944. 

 Aluksen tuho 
Niobe oli siirretty 10. heinäkuuta 1944 jatkosodan aikana Kotkaan, jossa sen tehtävänä oli turvata tärkeää Kotkan satamaa. Neuvostoliittolaiset luulivat alusta miltei samankokoiseksi panssarilaiva Väinämöiseksi ja tekivät sitä vastaan 16. heinäkuuta 1944 ilmahyökkäyksen (operaatio Hirmumyrsky). Hyökkäystä on väitetty Neuvostoliiton suurimmaksi yhtä kohdetta vastaan tehdyksi ilmaiskuksiHylyt.net - Niobe tai suurimmaksi Neuvostoliiton Itämeren laivaston ilmavoimien iskuksi yksittäistä kohdetta vastaan.Antero Kekkonen Viikko-Eteenpäin -lehdessä 21.6.2001  Hyökkäykseen osallistui 131 konetta, ja se kesti 11 minuuttia. Koneina oli muun muassa neljä Douglas A-20G Boston -pommikonetta sekä 28 kappaletta Petljakov-2-pommikonetta. Varsinaiseen Nioben upottamiseen osallistui kolme torpedokonetta, jotka oli varustettu veden pinnasta kimpoavilla pommeilla. Tulittaessaan suurta pommikonelaivuetta torpedokoneet hyökkäsivät matalalta ja alus sai osuman kylkeensä. Pommitukseen osallistuneet koneet onnistuivat suurimmaksi osaksi välttämään voimakkaan ilmatorjuntatulen, menettäen vain yhden koneen, useamman vaurioituessa. Ensio Siilasvuo (toim.): Jatkosota-kronikka, s. 172. Jyväskylä: Gummeeus, 1997.  Alus upposi Hallan ja Hietasen väliselle alueelle. Hyökkäyksessä kuoli 60 aluksen miehistön jäsentä, noin 260 pelastui. Hyökkäyksen johtaja kapteeni Rakov sai toisen Neuvostoliiton sankarin kultaisen tähden kunniamitalinsa.P O Ekman: Meririntama, luku Nioben upottaminen 

 Hylky 
pienoiskuva|280px|Nioben hylky Kotkan satamassa. 
Aluksen hylky makasi 1950-luvulle asti satamaliikenteelle esteenä. Aluksen nostaminen ja romuttaminen oli vaikeaa kustannusten ja vaarallisuuden takia. Aluksen ammushissit olivat vaurioituneet hyökkäyksessä, ja aluksessa oli suuret ammusvarastot. Lopulta vuonna 1953 saksalais-puolalainen romuyhtiö Beckendorf Gebrüder nosti ja romutti aluksen jäänteet.

Lähteet


Viitteet

Luokka:Kriegsmarinen sotalaivat
Luokka:Kotkan historia
Luokka:Saksalaiset toisen maailmansodan sotalaivat
Luokka:Ilmatorjunta-alukset