Malinavaara

Malinavaara (, ) on maalaiskunta ja sen keskustaajama Karjalan tasavallan Louhen piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Ala-Puulonkijärven lounaispuolella lähellä Vienanmeren Tšuupanlahden rantaa 25 kilometriä Louhesta pohjoiseen. Taajamassa on 373 ja kunnassa 886 asukasta (vuonna 2010)Generalnyi plan, s. 41..

Maantiede ja asutus
Malinavaaran kunnan pinta-ala on 2 040,7 neliökilometriäGeneralnyi plan, s. 12.. Se rajoittuu kaakossa Louhen piirin Plotinan, etelässä Louhen ja lounaassa Kiestingin kuntiin sekä luoteessa ja pohjoisessa Murmanskin alueeseen. Maalaiskuntaan kuulumaton Tšuupan kaupunkimainen taajama sijaitsee käytännössä kunnan ympäröimänä Tšuupanlahden pohjukassa. Pinta-alasta 61,5 % on metsää, 26,7 % vesistöjä ja 12,4 % luonnonsuojelualuettaGeneralnyi plan, s. 131..

Alue on pinnanmuodostukseltaan kumpuilevaa tasankoa, joka muuttuu idässä Vienanmeren alangoksiGeneralnyi plan, s. 22.. Tärkeimmät joet ovat Mustajoki (ven. Tšornaja), Nilmijoki (Nilma), Kierettijoki, Kolinjoki (Nolozerskaja), Kangasoja (Kangaš), Puulonkijoki (Pulonga), Srednjaja, Myllyjoki (Melnitšnaja) ja Plavelkamaoja (Plavežma). Järviä ovat Nikrajärvi (Nigrozero), Ala-Nilmijärvi (Nižneje Nilmozero), Ylä-Nilmijärvi (Verhneje Nilmozero), Valkeajärvi (Beloje), Savijärvi (Savino), Ylä-Puulonkijärvi (Verhneje Pulongskoje), Ala-Kotajärvi (Nižneje Kotozero), Ylä-Kotajärvi (Verhneje Kotozero), Tedinänjärvi (Djadino), Ylä-Tienjärvi (Verhneje Dorožnoje) ja Ala-Tienjärvi (Nižneje Dorožnoje).Generalnyi plan, s. 28. Hyötykaivannaisiin kuuluvat muskoviitti, mikrokliini, pegmatiitti, kvartsi, amfiboliitti, pyrokseniitti, graniitti, gneissi, gabro, belomoriitti, korundi, hiekka, sora ja turveGeneralnyi plan, s. 35–38.. Kunnan alueella sijaitsee Napapiirin rauhoitusalue ja osa Kantalahden luonnonpuistostaGeneralnyi plan, s. 66–67.. Ympäristön kokonaistila on hyväGeneralnyi plan, s. 50..

Keskustaajaman lisäksi kuntaan kuuluvat Hiitolammen, Karelskin, Primorskin ja Tedinon asutukset, Ala-Puulongin, Mustajoen, Nilmijärven ja Nilmilahden kylät sekä Kieretin (Keret), Kotajärven (Kotozero) ja Napapiirin rautatieasemat. Tedinossa on kolmesataa asukasta ja Hiitolammella yli sata. Nilmijärvella ja Primorskissa ei ole lainkaan vakituista asutusta. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan kunnan asukkaista 73 % on kansallisuudeltaan venäläisiä, 12 % karjalaisia, 4 % valkovenäläisiä ja 4 % ukrainalaisia.

Historia
1900-luvun alussa seudulla oli muutamia karjalais- ja venäläiskyliä sekä Muurmannin radan varrelle syntyneitä asutuksia. Nilmilahden ja Nilmijärven kylät olivat karjalaisia ja Mustajoki venäläinen. Malinavaara on yksi Tšuupan kaivoshallinnon yhteyteen 1920-luvulla syntyneistä asutuksista. Hiitolammella oli neuvostoaikana kaupunkimaisen taajaman status (vuodesta 1952). Nykyään lähes kaikki pegmatiittikaivokset on suljettuGeneralnyi plan, s. 35..

Liikenne, talous ja palvelut
Kunnan läpi kulkee Pietarin ja Murmanskin välinen valtatie M18 sekä Muurmannin rata, jolla on Kieretin, Kotajärven ja Napapiirin asemat. Tšuupasta on tieyhteys Malinavaaran ja Ala-Puulongin kautta Hiitolammelle. Nilmilahdella ja Primorskissa on laivalaiturit. Kunnasta on linja-autoreitti Tšuuppaan. Rautatieasemilla pysähtyvät Louhen ja Kantalahden väliset paikallisjunat.Generalnyi plan, s. 62–64.

Paikallisista elinkeinoista tärkeimpiä ovat kaivosteollisuus ja matkailu. Luonnonvaroista hyödynnetään nykyään lähinnä kiveä, hiekkaa ja soraa. Metsäteollisuuden merkitys on vähäinen. Maataloutta edustavat asukkaiden palstaviljelmät ja kalanviljelylaitos. Primorskissa, Hiitolammella ja Tšuupanlahden Kartešniemellä toimii kolme yliopistojen ja Venäjän tiedeakatemian tutkimusasemaa.Generalnyi plan, s. 43–46.

Keskustaajaman palveluihin kuuluvat kulttuuritalo, kirjasto, lääkintäasema, posti ja kaksi kauppaa. Eräitä palveluja on myös Hiitolammella ja Tedinossa. Muurmanskin maantien varrella toimii kaksi kahvilaa.Generalnyi plan, s. 15, 47–48.

Nähtävyydet ja matkailu
Seudulta on löydetty useita kivikautisia asuinpaikkoja sekä Krasnaja Ludan jatulintarha. Rakennusmuistomerkkeihin kuuluvat Nilmilahden ja Nilmijärven vanhat asuintalot ja talousrakennukset. Nilmijärven kylällä on historiallisen asutuksen status. Rautatieasemilla on toisessa maailmansodassa kaatuneiden neuvostosotilaiden yhteishautoja. Generalnyi plan, s. 69–74.

Kunnan matkailupotentiaali perustuu Vienanmeren koskemattomiin rantamaisemiin, seudun puhtaaseen luontoon sekä kulttuurihistoriallisiin kohteisiinGeneralnyi plan, s. 83–84.. Nilmilahdessa toimii ympärivuotisia sukelluspalveluja tarjoava yritys hotelleineen, kylpylöineen ja delfinaarioineen. Ala-Puulongissa on kalastusretkiä järjestävä retkeilymaja.Generalnyi plan, s. 41–42, 48.

Lähteet


Viitteet

Luokka:Louhen piirin kunnat
Luokka:Louhen piirin asutut paikat