Piikkiön kirkko

Piikkiön kirkko (ruots. Pikis kyrka) on Kaarinan Piikkiössä, Varsinais-Suomessa sijaitseva kivirakenteinen, tyyliltään myöhäisgoottilainen kirkko. Rakennus sijaitsee Piikkiön keskustassa lähellä Piikkiön rautatieasemaa. Nykyinen kirkkorakennus on valmistunut vuonna 1755 vanhemman kirkkorakennuksen viereen. Kirkon suunnitteli arkkitehti Samuel Berner. Kirkon suojeluspyhimys on Pyhä Nikolaus.

Historia
Varhaisemmat kirkkorakennukset
Piikkiö tunnetaan kirkkopitäjänä jo 1100–1200-luvulla. Piikkiön seurakunta perustettiin vuonna 1331. Ensimmäinen kirkkorakennus sijaitsi todennäköisesti viitisen kilometriä nykyisestä kirkosta länteen. Tuolloinen kirkko oli luultavasti hirsinen saarnahuone. Lähelle nykyistä sijaintiaan kirkko pappiloineen rakennettiin 1400-luvulla. Tuolloin kirkko sijaitsi luultavasti nykyisen kirkon luoteispuolella, vaikka sen tarkkaa sijaintia ei tiedetäkään. Se voi olla nykyisen kirkon alla tai eteläpuolella. Sen perustukset saattavat myös olla osa nykyisen kivikirkon perustusta. Myöhemmin vuosien 1500 ja 1560 välillä puisen kirkkorakennuksen viereen rakennettiin kivisakaristo, joka oli ensimmäinen osa kivikirkkohanketta. Keskiaikainen kivikirkkohanke ei kuitenkaan toteutunut lukuun ottamatta sakaristoa, joka myöhemmin myös purettiin. Kirkkorakennus nimittäin vaurioitui myrskyssä ja vuonna 1580 Ruotsin kuningas myönsi avustuksen sen korjaustöihin. Uuteen hirsistä salvottuun kirkkoon yhdistettiin keskiaikainen kivisakaristo ja puinen asehuone. 

Nykyinen kirkkorakennus
Nykyisen kirkon rakentaminen kesti kesäkuusta 1752 syyskesään 1755 ja sen rakentamiseen tarvittiin 3 000 kuormaa harmaakiveä ja perimätiedon mukaan suurin osa Kuusiston piispanlinnan raunioiden kivistä käytettiin tähän tarkoitukseen. On kuitenkin luultavaa, että tarkoitusta varten kiviä hankittiin myös louhokselta. Kirkon suunnitteli saksalaissyntyinen muurarimestari ja arkkitehti Samuel Berner.

Rakenne, sisustus ja esineistö
Kirkon rakenne
Tyylillisesti korkean kallion kupeessa sijaitseva Piikkiön kirkko edustaa myöhäisgotiikkaa. Malliltaan kirkko on särmikäs pitkäkirkko ja tyylillisesti samankaltainen suomalaisten keskiaikaisten kivikirkkojen kanssa. Kirkon runkohuone on korkeapäätyinen, jyrkällä satulakatolla katettu harmaakivinen rakennus. Rakennuksen itäpää on kolmitaitteinen, pohjoispäässä sijaitsee sakaristo ja eteläpäässä asehuone joka on myöhemmin muutettu eteiseksi. Läntiseen päätyyn on tehty katonharjalle kattoratsastaja ja seinälle tiilikoristelua, joista erottaa kirkon suojeluspyhimyksen, Pyhän Nikolauksen nimikirjaimet SN (). 
Mainittavia korjauksia kirkkoon on suoritettu vuosina 1775, 1908 (sisäholvin panelointi, keskikäytävän mustavalkoinen klinkkeritiililattia), 1929, 1949 (vesikaton uusiminen sementtitiilikatoksi) ja 1963 (uudet 23-äänikertaiset urut Kangasalan urkutehtaalta ja 2003 (kirkkopenkkien ja saarnastuolin restaurointi, saarnastuolin takaa seinästä löytyneen maalauksen esille otto). Vuonna 2019 kirkon urut uusittiin, työn suoritti Urkurakentamo Veikko Virtanen. Uudet urut vihittiin käyttöön 20.10.2019.

Kirkon vieressä kirkkomaalla sijaitsee vuonna 1810 rakennettu kellotapuli jonka  alaosa on kiveä ja yläosa puuta. Tapulissa on yhteensä kolme kelloa, joista vanhin on vuodelta 1708. Kirkkomaalla sijaitsee myös tiilestä muurattu ja keltaiseksi kalkittu Bussilan kartanon omistajan hautakappeli. 

Kirkon pohjoispuolella sijaitsee pappila jossa on Pietari Kalmin 1750-luvulla sinne perustama puutarha.

Kirkon sisusta ja esineistö
Sisällä kirkossa kirkkosalia kattaa laudoista tehty tynnyriholvi. Seinät ovat sileäksi rapatut ja vaaleaksi maalatut. Kirkon kiinteä sisustus on pääosiltaan 1700-luvulta ja säilynyt poikkeuksellisen hyvin. Kirkon pylväin varustetun alttarin takana on suurikokoinen alttarirakennelma, joka koostuu kolmiosaisesta alttaritaulusta ja sen takana olevasta kookkaasta draperia-asetelmasta. Alttaritaulun maalauksen ja sen takana olevan verholaskostelun on tehnyt turkulainen taidemaalari Gustaf Lucander vuonna 1776. Alttaritaulun puiset kehykset on veistänyt puuseppä Johannes Zervitsky ja kuvanveistäjä Gabriel Malberg. Saarnastuolin on veistänyt vuonna 1763 puuseppä Samuel Lundan. Saarnastuolia koristavat evankelistat. Kirkon parvelle maalatut enkelit ovat turkulaisen Mathias Björckegrenin maalaamia.

Kulttuuriympäristö
Museovirasto on määritellyt Piikkiön kirkon ja pappilan yhdeksi Suomen valtakunnallisesti merkittävistä rakennetuista kulttuuriympäristöistä.

 Kuvia 

Katso myös
Luettelo Suomen keskiaikaisista kivikirkoista

 Lähteet 



Viitteet

 Aiheesta muualla 

Luokka:Suomen keskiaikaiset kivikirkot
Luokka:Piikkiö
Luokka:Kaarinan rakennukset ja rakennelmat
Luokka:Kaarinan historia
Luokka:Varsinais-Suomen kirkkorakennukset
Luokka:Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt Suomessa
Luokka:Suomen 1700-luvulla rakennetut rakennukset ja rakennelmat