Pispalan uittotunneli

Pispalan uittotunneli sijaitsee Tampereella. Se kulkee Hyhkyn, Ala-Pispalan ja Santalahden kaupunginosien ali. Sitä alettiin rakentaa syksyllä 1966, ja se valmistui vuonna 1968. Tunnelia pitkin oli tarkoitus uittaa puutavaraa nippuina Näsijärvestä Pyhäjärveen. Tukinuittoon sitä ei kuitenkaan koskaan tarvittu, vaan se säilyi käyttämättömänä yli 40 vuotta, kunnes se otettiin vuonna 2013 käyttöön veneiden kuljetustunnelina sekä kävelijöiden ja pyöräilijöiden kulkuväylänä. Tunneli on kuitenkin sittemmin suljettu uudelleen tunnelin heikon kunnon takia.

 Uittoväylä uuteen käyttöön 
Uittoväylän tunneliosuuden pituus on noin 280 metriä.Tampere.fi – Liikenne ja kadut/Väyläsuunnitelma: Pispalan uittotunnelin veneiden kuljetusreitti. Viitattu 3.12.2011. Tunneliaukon halkaisija on 5,2 metriä. Vastavalmistuneessa tunnelissa tehtiin muutamia koeuittoja, mutta se jäi lopulta käyttämättömäksi, koska tukkien kuljetus siirtyi samoihin aikoihin kuorma-autoilla tehtäväksi. Tunneli oli suljettu aina kesäkuuhun 2013 saakka. 2000-luvun alussa tunnelin Pyhäjärven puolella sijainnut tukkienkäsittelylaitteisto purettiin, niin että jäljelle jäivät vain veteen vievät kiskot ja vanha tukkien kuljetusvaunu.

Tunnelin avaamisesta jalankululle ja pyöräilylle tehtiin valtuustoaloitteita. Tunnelia suunniteltiin muutettavaksi veneiden kuljetuskanavaksi, ja sitä varten tunnelin Näsijärven puoleiseen päähän valmistui vuonna 2008 ajoluiska. Veneet on tarkoitus kuljettaa tunnelissa traktorin vetämässä trailerissa. Tampereen kaupungin yhdyskuntalautakunta päätti 19. joulukuuta 2012, että kanava rakennetaan. Uittotunnelin uuden toiminnan avajaiset pidettiin 4. kesäkuuta 2013.

Aikoinaan tunnelin rakentaminen vaurioitti sen päällä sijainneiden rakennusten perustuksia, ja Pispalan vanhan kirkon tuhonneen tulipalon uskotaan myös aiheutuneen tästä syystä.

 Aikaisempia Pispalan tukinsiirtolaitoksia 
pienoiskuva|Video Pispalan uittotunnelista toukokuussa 2018.

 Punainen ja harmaa tukkitie 
Ensimmäinen maanpinnalla kulkenut tukkienkuljetustie, ”punainen tukkitie”, rakennettiin Pispalanharjun yli 1863–1864. Rosenlewin omistama Porin Höyrysaha rakensi tien siirtääkseen puutavaraa Näsijärvestä Pyhäjärveen ja edelleen Kokemäenjoelle. Punainen tukkitie ylitti Pispalan valtatien siltaa pitkin suunnilleen nykyisen Pispalan kirkon kohdalla, ja tukkien siirto tapahtui hevosten avulla. Tukkitie sai nimensä siksi, että se oli maalattu punaiseksi ja tukkitien rakenteisiin oli kiinnitetty myös mainoksia. Kokemäenjoen Lauttausyhdistys rakensi punaisen tukkitien viereen työnjohtajien asunnoksi Uittoyhdistyksen talon 1892. Tämä talo toimi 1960-luvulle saakka tukinuittajien tukikohtana. Joitakin punaisen tukkitien betonisten perustusten jäänteitä on näkyvissä Pispalan valtatien alapuolella Pyhäjärven rantaan viettävällä rinteellä.

Vuonna 1873 valmistui vielä toinenkin, niin sanottu harmaa tukkitie. Tämän tukkitien rakensi Reposaaren saha, ja se alitti Pispalan valtatien nykyisen Ahjolan kohdalla. Harmaalla tukkitiellä tukit nostettiin Näsijärvestä höyrykoneen voimalla harjun päälle, josta ne vierivät omalla painollaan Pyhäjärveen. Harmaan tukkitien rakenteet olivat maalaamattomia, ja siitä se sai nimensä. Pyhäjärven puoleisella rinteellä tukkitie oli korkean puisen telineistön varassa. Harmaan tukkitien entinen ura näkyy vielä nykyisinkin rakentamattomana alueena, joka ulottuu Ahjolasta Pyhäjärven rantaan.

Vanhoille pispalalaisille tukkiteiden käynnistyminen oli jokavuotinen merkki kesän tulosta, ja tukkitiet olivat pikkupoikien suosimia leikkipaikkoja kielloista huolimatta. Molemmat tukkitiet purettiin 1930-luvun alussa, jolloin ne olivat jääneet tarpeettomiksi uittotunnelin valmistuttua. Harmaa Reposaaren sahan tukkitie purettiin kesällä 1930 ja punainen tukkitie talvella 1934–1935.Reposaaren rullatie hävitetään elokuun loppuun mennessä. Sen hajoittaminen myytiin eilen huutokaupalla, Aamulehti, 28.06.1930, nro 169, s. 3, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot. Viitattu 28.06.2025
Ainutlaatuinen Pispala: muistelmia ja kuvauksia Pispalasta ja sen asukkaista, s. 89–94. Tampere: Pispalan Moreeni ry, 1973. .Pispalan tukkitie hajoitetaan. Rosenlew-yhtiökin siirtää fukkienkuljetuksensa ensi vuodesta uittotunneliin. Tänä vuonna kuljetettu tukkeja rullatien kautta 500.000 ja tunnelista 294.000 kpl, Aamulehti, 06.12.1934, nro 330, s. 5, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot. Viitattu 07.12.2024

 Ensimmäinen uittotunneli 
Ensimmäinen uittotunneli Pispalanharjulle valmistui 1930. Tunnelin rakennustyöt aloitettiin lokakuussa 1929. Varsinaisen tunneliosan pituus oli noin 240 metriä ja Pyhäjärven puolella Pispalan valtatien eteläpuolella uittoväylä kulki lopun 310 metrin matkan avoimena kouruna. Tunneliosa kulki Pispalan rukoushuoneen itäisen kulman alitse.Pispalan uittotunnelin rakennustyöt käynnissä. Toistaiseksi työskennellään Pyhäjärven puoleisella avoleikkauksen osalla, Aamulehti, 19.10.1929, nro 286, s. 1, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot. Viitattu 19.10.2024 Tämä tunneli oli vain kaksi metriä korkea, ja sen kapasiteetti oli 2 000 tukkia tunnissa ja 3,5 miljoonaa tukkia kesän uittokauden aikana. Vanha uittotunneli palveli sotavuosina myös pommisuojana. Tukinuitto vanhassa tunnelissa jatkui 1960-luvulle saakka, ja se oli tarkoitus korvata uudella 1968 valmistuneella tunnelilla. Vanha uittotunneli on edelleen olemassa, mutta sen molemmat päät on tukittu.thumb|Pispalan uittotunnelin Pyhäjärven puoleinen satama.

 Lähteet 
 Jari Niemelä: Uittotunneli veneille jo ensi vuonna?  Tamperelainen 26.12.2008 
 Pispalan kulttuuriympäristöohjelma: Pispalan rakennusinventointi – Uittoyhdistyksen talo


Viitteet

 Aiheesta muualla 

Viistokuva uittotunnelin eteläpäästä, Fonecta
 Tunneli Näsijärvestä Pyhäjärveen, Suomen Kuvalehti 02.11.1929, nro 44, s. 31, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
 Uittotunneli aiheuttaa vesipulan, Suomen Kuvalehti, 29.03.1930, nro 13, s. 21, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
 Pispalan uittotunneli valmistunut, ensimmäiset tukit laskettiin eilen. Ainoalaatuinen teknillinen suoritus maassamme. Tunneli rakennettu 8 kuukaudessa; työn kustannukset 2,5 milj. mk, Aamulehti, 31.05.1930, nro 144, s. 4, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
 Pispalan uittotunneli, Suomen Kuvalehti, 14.06.1930, nro 24, s. 28, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

Luokka:Suomen metsätalouden historia
Luokka:Suomen tunnelit
Luokka:Tampereen nähtävyydet
Luokka:Tampereen rakennukset ja rakennelmat
Luokka:Hyhky
Luokka:Ala-Pispala
Luokka:Santalahti