Markku Eskelinen

Markku Eskelinen (s. 1959) on suomalainen kirjailija ja kirjallisuudentutkija. Eskelinen on tullut tunnetuksi uusien kirjallisuuden julkaisukanavien ja muotojen (internet, kyberteksti, ergodinen kirjallisuus) sekä tietokonepelien akateemisesta tutkimuksesta. Hän opiskeli aluksi oikeustiedettä Helsingin yliopistossa, mutta siirtyi sitten kirjallisuuden opintoihin.Markku Eskelisen haastattelu 11.4.2023.

Eskelinen tuli ensi kertaa julkisuuteen vuonna 1987 yhdessä Jyrki Lehtolan kanssa julkaisemallaan pamfletilla Jälkisanat. Sianhoito-opas. Siinä hyökättiin kovin sanoin aikansa filosofian kirjallisuuden ja kulttuurien ikoneita vastaan. Samoilla linjoilla Eskelinen jatkoi vuosina 1988–1989 toimiessaan Ilta-Sanomien kolumnistina nimimerkillä Nuori vihainen mies.

Yhdessä Raine Koskimaan kanssa Eskelinen julkaisi vuonna 2001 teoksen Paavo Haavikosta.Haavikko . Helsingin Sanomat 25.2.2001. Hän on julkaissut artikkeleita muun muassa Parnassossa ja erilaisissa internetjulkaisuissa, muun muassa gamestudies.org -sivustolla.

Eskelinen on yksi Mahdollisen Kirjallisuuden Seuran perustajista.

 Vaikutus 
Kriitikko Vesa Rantaman mukaan Eskelinen on uutterasti edistänyt kirjallista monimuotoisuutta sekä teorian ja kirjallisuushistorian että kirjallisuudenkin piirissä, aina elektronista kirjallisuutta myöten jo 1990-luvulla. Hänen 2010 perustamansa Mahdollisen kirjallisuuden seura on edistänyt kotimaisen proosan monimuotoisuutta.

 Kirjallisuuseliitin arvostelu 
Kirjallisuuseliittiä arvostellut Jälkisanat. Sianhoito-opas on muodostunut kulttikirjaksi myös kirjallisuustieteen opiskelijoiden keskuudessa. Eskelinen on sen jälkeenkin lytännyt rankasti kirjallista eliittiä ja hänen mielestään impivaaralaisesti sisäänpäin käpertynyttä Helsingin yliopiston kotimaisen kirjallisuuden laitosta. Eskelinen arvostelee sitäkin, että kirjoja leimataan poliittisesti värittynein aikakausileimoin spekuloiden kapitalismin kehitysvaiheilla sen sijaan, että keskityttäisiin kirjallisuuden mahdollisuuksiin. Kohteina ovat muun muassa marxilainen kulttuurintutkija Fredric Jameson ja Hanna Kuusela, joka leimaa kirjallisen yhteistyön jälkikapitalistiseksi menestyshypeksi.

 Jäsenhakemukset kirjailijaliittoon 
Kirjailijaliiton jäseniksi on hyväksytty chick lit -kirjailijoita ja kokeellisia runoilijoita, mutta Eskelisen jäsenhakemus hylättiin taas kerran syksyllä 2022, vaikka hän on kirjallisuuden elitisti, jonka romaaniote on julkaistu The Review of Contemporary Fiction -kirjallisuuslehdessä. Toimittaja Oskari Onninen piti ironisena liiton vastausta arvostetulle kirjailijalle: "Jäämme odottamaan tuotantonne täydentymistä ja kaunokirjallisen ilmaisunne kehittymistä." Toinen lähetetyistä teoksista oli rankasti Suomen kirjallisuuselämää arvostellut Jälkisanat. Liiton puheenjohtaja vetosi siihen, että teoksia ei kaikissa luokituskäytännöissä lasketa ei-kaunokirjallisuudeksi.

 Teoksia 







 Kirjallisuus Käyttöohje. Osuuskunta Poesia, 2020. 
 Kolmen kehän sirkus. Esseekokoelma. Siltala, 2022. 

 Kaunokirjalliset teokset 


  (Silja Hiidenheimon kanssa)


Lähes tunnistamaton mahdollisuus menettää. Markku Eskelinen ja Maria Matinmikko. Post-Oulipo ry ja Mahdollisen Kirjallisuuden Seura, 2018. 
 Markku Eskelinen & Jaakko Yli-Juonikas: Talvimatkoja. Ntamo, 2020. 

 Lähteet 
 Kirjailijaesittely WSOY:n sivuilla. 
 Markku Eskelisen kotisivut, muun muassa julkaisuluettelo. 
 Markku Eskelinen , haastattelu. Finpop.net.  
 Markku Eskelisen haastattelu 11.4.2023.

 Viitteet 

 Aiheesta muualla 
 Markku Eskelisen Raukoilla rajoilla - Suomenkielisen proosakirjallisuuden historiaa-blogi

Luokka:Suomalaiset kirjailijat
Luokka:Suomalaiset kirjallisuustieteilijät
Luokka:Vuonna 1959 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt