Hasanin taistelut

Hasanin taistelut (eli Changkufengin taistelu, kiinaksi 張鼓峰事件) käytiin 29. heinäkuuta – 11. elokuuta 1938, kun Japani hyökkäsi Neuvostoliittoon, joka torjui hyökkäyksen Hasanjärven tienoilla. 20 000 japanilaisen hyökkäystä johti Kotoku Sato ja 22 950 neuvostoliittolaisen sotilaan puolustusta Vasili Blücher ja Nikolai Berzarin. Neuvostoliiton tappiot olivat 717 kuollutta ja Japanin 526 kuollutta. Neuvostoliittolaisten haavoittuneiden määrä oli paljon suurempi kuin japanilaisten haavoittuneiden.

Tausta
Hyökkäyksensä perusteluissa Japani esitti tulkinneensa Venäjän keisarikunta|Venäjän keisarikunnan]] ja Qing-dynastian aikanaan vetäneen rajan siten, että kyseinen alue kuuluisi Japanin Mantšurian nukkehallituksen alueeseen. Alueesta oli ollut 1900-luvun alusta asti kiistaa Venäjän ja Kiinan välillä, ja Japanin imperialististen tavoitteiden takia alueella sodittiin useita kertoja. Japanin pyrkimys oli katkaista Kiinan ja Venäjän välinen rautatieliikenne. 

Yksi Japanin hyökkäyksen perusteluista oli yhteistyö natsi-Saksan kanssa. Saksan ulkoministeri Joachim von Ribbentrop kutsui 1. tammikuuta 1938 luokseen Japanin Berliinin-suurlähettilään Hiroshi Oshiman keskustelemaan mahdollisesta Saksan ja Japanin liittolaisuudesta. Saksalla oli suunnitelmissa Itävallan miehitys sekä Tšekkoslovakiaan kuuluneiden sudeettialueiden miehitys. Saksa halusi sitoa Neuvostoliittoa Kaukoidästä nousevaan uhkakuvaan, jottei Neuvostoliitto kykenisi olemaan vastavoima Saksalle Keski-Euroopassa. Von Ribbentrop korosti, että Neuvostoliiton puna-armeijassa oli toimeenpantu puhdistuksia sotilasjohdon piirissä marraskuussa 1937, minkä vuoksi se ei olisi kaikkein iskukykyisin. 

Japani lisäsi painetta Neuvostoliittoa kohtaan 15. heinäkuuta 1938 lähettämällä Moskovan-suurlähettiläänsä Shigemitsu Mamorun Neuvostoliiton ulkoasiankansankomissaari Maksim Litvinovin luokse. Mamoru vaati neuvostoliittolaisten rajavartijoiden vetäytymistä Mantšurian raja-alueelta Bezymiannista (сопка Безымянная) ja Zaozernajasat (сопка Заозёрная), jotka olivat Hasanjärven läheiset mäet. Japanin mukaan tämä alue kuului Japanin miehittämään Koreaan. Neuvostoliitto torjui vaateen.

Taistelut
29. heinäkuuta Japani hyökkäsi Japanin keisarillisen armeijan 19. divisioonan ja korealaisten voimin. Neuvostojoukot torjuivat hyökkäyksen, mutta joutuivat vetäytymään 31. heinäkuuta Japanin alkaessa uuden offensiivin. Molemmat puolet käyttivät kevyitä panssarivaunuja, ja ainakin Japani käytti panssarijunia joukkojen siirtoihin rintamalle. Neuvostoliiton kaukoidän puolustuksen johtaja Vasili Blücher kutsui vahvistuksia, jotka löivät japanilaiset 2.–9. elokuuta. Japani vetäytyi Neuvostoliiton alueelta, ja 10. elokuuta Japanin pääministeri pyysi Yhdysvaltoja välittämään rauhaa. Taistelut loppuivat 11. elokuuta.

Jatko
Japani yritti tämän jälkeen vielä kerran hyökkäystä Neuvostoliittoon, vuonna 1939 neuvostojoukot löivät hyökkäävät japanilaiset Halhin-Golin taistelussa. 

22. lokakuuta 1938 Blücher pidätettiin osittain Hasanin taistelujen liian suurten neuvostotappioiden vuoksi. 

Aiheesta muualla

Soviet viewpoint map of Russian-Japanese Changkufeng/Lake Khasan Incident
 Topographic map of the Lake Khasan area
 Coox, Alvin D. The Anatomy of a Small War: The Soviet-Japanese Struggle for Changkufeng/Khasan, 1938. Westport, Conn.: Greenwood Press, 1977 

Luokka:Neuvostoliiton–Japanin rajasota
luokka:Korean historia