Viipurin Lauluveikot

Viipurin Lauluveikot on Helsingissä toimiva mieskuoro. Se on yksi vanhimmista Suomessa edelleen toimivista kuoroista.Kuoron esittelyUlkoministeriö. Suomen suurlähetystön tiedote Viipurin lauluveikkojen konserttimatkasta Kiinaan toukokuussa 2013. 

Kuoro perustettiin nimellä Wiborgs Sångarbröder Viipurissa 1897, mutta nimi suomennettiin 1919. Talvisodan päättäneessä Moskovan rauhassa maaliskuussa 1940 Suomen oli luovutettava Neuvostoliitolle mm. Viipuri, joka oli kuitenkin suomalaisjoukkojen valtaama jatkosodassa elokuusta 1941, kunnes Viipurin-Petroskoin operaatiossa neuvostojoukot voittivat Viipurin taistelun kesäkuussa 1944. Näin Viipurin Lauluveikkojen oli etsittävä uusi kotipaikka, joka löytyikin Helsingistä 1945.Kuoron historia Muistona kuoron syntymäkaupungista on kuoron harjoitussalissa käytössä evakkomatkalle mukaan otettu, 1899 hankittu Steinway-flyygeli. Salia koristavat monet Viipurin Lauluveikkojen ja muiden menetetystä Karjalasta lähteneiden järjestöjen muistot muun muassa viireinä ja palkintoina.

Kuoron maineikkaasta historiasta on tehty useita historiikkeja, ja Viipurin Lauluveikot on julkaissut useita levyjä. Viipurin Lauluveikot konsertoi hyvin aktiivisesti niin Suomessa kuin ulkomaillakin. Kuoron sisällä toimii erillisiä kvartetteja ja pienryhmiä.
 Taiteelliset johtajat 
Kuoron taiteellisina johtajina ovat toimineet Alexander Schöder, Allan Schulman, Karl Hällström, Lauri Näre, Sulho Ranta, Felix Krohn, Teodor Björklund, Rainer Veisterä, Taneli Kuusisto, Martti Lohikoski, Martti Neuvonen, Jarmo Lehto ja Urpo Rauhala. Kuoron nykyisenä johtajana toimii Ilkka Aunu.

 Kunniamarssi 1929 
Viipurin Lauluveikkojen kunniamarssin niin vuodelta 1921 kuin 1929, molemmat Eero Eerolan samoihin sanoihin on säveltänyt kuoron kunniajäsen Jean Sibelius. Viipurin Lauluveikot on Jean Sibelius -tietokannasta ilmenevän tiedon sekä Viipurin Lauluveikkojen tietojen mukaan ainoa kuoro, jolle Jean Sibelius on säveltänyt kunniamarssin.

 Viipuri-viiri 
Viipuri-viiri on kuoron teettämä isännänviiri, jolla viipurilaistaustaiset voivat osoittaa taustansa.Viipurin Lauluveikot.

 Toiminta nykyisin 
Viipurin Lauluveikot harjoittelee joka maanantai-ilta Karjalatalossa Helsingin Käpylässä. Kuoro konsertoi aktiivisesti niin Suomessa kuin ulkomaillakin. Kuoro on Helsingin sotaveteraanien kerhon perinnekuoro.

Viipurin Lauluveikot pitää vuosittain ensimmäisen adventtisunnuntain konsertteja. Nämä konsertit pidetään yleensä Helsingissä Johanneksenkirkossa. Vuonna 2003 kuoro piti 50. adventtikonserttinsa.

Lisäksi Viipurin Lauluveikot pitää mm. muita joulun ajan konsertteja ja kevätkonsertin. Kuoro esiintyy itsenäisyyspäivänä 6. joulukuuta Helsingin Tähtitorninmäellä valtakunnallisessa lipunnostossa. Tämä tapahtuma lähetetään vuosittain radiossa ja televisiossa suorana lähetyksenä.

Viipurin Lauluveikot esiintyy säännöllisesti myös Karjalan Liiton erilaisissa tapahtumissa ja juhlissa. Kuoro esiintyy lisäksi erilaisissa hyväntekeväisyyskonserteissa.

 Viipurin Lauluveikkojen konsertit 

Viipurin Lauluveikot vierailivat Euroopan kulttuuripääkaupungissa Vilnassa 3-6.9.2009. Esiintymisiin sisältyi mm. konsertti Pyhän Johanneksen kirkossa ja esiintyminen uudessa Suomen Liettuan-suurlähetystössä. Tämän lisäksi kuoro esiintyi ja otti osaa suurlähettiläs Kiljusen residenssissä pidettyyn cocktailtilaisuuteen, joka oli hyvin lämminhenkinen ja monipuolista laulua sisältävä.Suomen Vilnan lähetystön tiedote: Viipurin Lauluveikot Vilnassa.

Toukokuussa 2010 Viipurin Lauluveikot teki historiaa esiintyessään yhdessä Viipurin Akateemisen kuoron kanssa Viipurissa Havin valleilla Viipurissa. Amfiteatteria muistuttavassa kesäteatterissa ei ollut esiinnytty sen jälkeen, kun suomalaiset olivat jatkosodan lopulla jättäneet kaupungin.

Paluu Pietariin vuonna 2012 on ollut kuorolle historiallisesti merkittävä, sillä se vieraili edellisen kerran kaupungissa 95 vuotta aiemmin eli vuonna 1917. Tuolloin vierailu ajoittui toukokuulle helmikuun vallankumouksen jälkeisiin ja bolsevikkivallankaappausta edeltäneisiin vaiheisiin Venäjällä. Silloiset Lauluveikot olivat miettineet mahdollisia tulevia tapahtumia poistuessaan junalla takaisin silloiseen kotikaupunkiinsa Viipuriin.

Kuoro osallistui Shanghai Spring International Music Festival (SSIMF) -musiikkifestivaalille Shanghaissa Kiinassa toukokuussa 2013. Kyseessä oli SSIMF-tapahtuman 30-vuotisjuhla.
Konserttimatka sisälsi esiintymisiä Shanghaissa ja Nanjingissa ja matkan suojelija oli kulttuuri- ja urheiluministeri Paavo Arhinmäki.

 Viipurin Lauluveikot karjalaisyhteisössä 
Viipurin Lauluveikot on pitänyt viime vuosina myös oman konsertin Karjalaiset kesäjuhlat -tapahtuman yhteydessä. Juhlat kokoavat vuosittain runsaasti karjalaista heimokansaa ja karjalaisesta kulttuurista kiinnostuneita ihmisiä järjestävälle paikkakunnalle. Esimerkiksi vuonna 2007 kesäjuhlat pidettiin Oulussa, 2008 Tampereella, 2009 Kuopiossa ja vuoden 2010 Helsingissä.

Vuoden 2011 Karjalaiset kesäjuhlat pidettiin Euroopan kulttuuripääkaupungissa, Turussa. Viipurin Lauluveikot antoi konsertin Turun tuomiokirkossa täydelle salille yleisöä.
Kuoro toimii muutoinkin aktiivisesti Karjalan Liiton tapahtumissa, muun muassa esiintymällä vuosittain liiton tilaisuudessa Suomen itsenäisyyspäivän juhlassa 6.12 Helsingissä Karjalatalolla.

Tunnustuksena karjalaisuuden hyväksi tehdystä suuriarvoisesta työstä on Viipurin Lauluveikoille myönnetty Karjalan Liiton Pro Carelia -mitali. Mitali luovutettiin kuorolle Karjalaisilla kesäjuhlilla Kuopiossa 13.6.2009. Viipurin Lauluveikoille myönnetty mitali on järjestyksessään viides.

 Juhlavuodet 
Viipurin Lauluveikkojen 110-vuotisjuhlakonsertin suojelijana vuonna 2007 toimi presidentti Martti Ahtisaari. Hän totesi tervehdyksessään "Onnittelen Viipurin Lauluveikkoja 110-vuotisjuhlan kunniaksi. Minua ilahduttaa, että karjalaista lauluperinnettä on näin ansiokkaasti pidetty yllä".

Viipurin Lauluveikot on perinteisesti osallistunut Karjalaisille kesäjuhlille.

 Diskografia 












 Viipurin Lauluveikkojen laulut 
Luettelossa on kaikki ne sävellykset, jotka Viipurin Lauluveikoille on lahjoitettu tai omistettu. Luettelossa on myös ne sävellykset, jotka kuoro on lunastanut itselleen esittämistä varten. Tämä luettelo on julkaistu kirjassa Viipurin Lauluveikot 100 v. (Tammerpaino).Viipurin Lauluveikot 100v.Tammerpaino Oy Tampere 1997. 

Ahlsted Aaro: Rukous 1927 sävellyskilpailun III p.
Bergman Erik: Polkka 1946 sävellyskilpailun II p.
Carlsson Sune Heimokynttilän edessä 1946 sävellyskilpailun III p.
Carlsson Sune: Unhon kukka 1946
Elokas Ossi: Illalla 1946
Haapalainen Väinö: Tuomivaaran tuolla puolen 1927 sävellyskilpailun I p.
Haapio Hannes (sov.): Minä muistelen sua 1919 lahjoitus
Haavisto Toivo: Elegia 1964 lahjoitus
Hagfors Johan: Ingen det visste 1918 lahjoitus
Hannikainen Väinö Orkesterisäestys Genezin Karjala 1958 lahjoitus
Hannikainen Väinö Kirkastettu maa 1954 lahjoitus
Hedman Harald: Aftonbön 1902 lahjoitus
Hedman Harald: Kylän lahdella 1902 lahjoitus
Ikonen Lauri Fjärran på enslig stig 1921
Ikonen Lauri: Koko seutu kuuntelevi 1946
Ikonen Lauri: Laulu Karjalalle 1946
Ikonen Lauri: Oli tähtiyö 1921
Ikonen Lauri: Ryttarsång 1921 (sävellyskilpailun III palkinto)
Juntunen Eino: Kehrääjä 1956
Karvinen Esko: Laulajaveljelle merkkipäivänä 1968
Kaski Heino: Anastettu armahani 1951
Kaski Heino: Nyt on kaikki kallistunna 1951
Kaski Heino: Ukko kultainen kuningas 1951
Kontro Petri: Impilahti 1996 Osmo Tolosen sov.
Kontro Petri: Rakkaan kanssa Kannaksella 1996 Osmo Tolosen sov.
von Kothen Axel: Havsnatt 1921
von Kothen Axel: Sorgebudet 1921
Krohn Felix: Dseram, brahli, pizkajani 1921
Krohn Felix: sov. Herra Petteri 1924 Metsävainion sävelmän muk.
Krohn Felix: Hymni 1925 sävellyskilpailun III p.
Krohn Felix: Iselin 1925 sävellyskilpailun II p.
Krohn Felix: Jänikset 1924
Krohn Felix: Kuokkija 1930
Krohn Felix: Kyllikki (orkesterisäestyksellä) 1922 lahjoitus
Krohn Felix: Kärpänen ja kynttilä 1931
Krohn Felix: Oi Latvia 1928 lahjoitus
Krohn Felix: Pan 1921 sävellyskilpailun I p.
Krohn Felix: Ryyppylaulu 1932 lahjoitus
Krohn Felix: Syksy 1929
Krohn Felix: Tezi, tezi, kumelini 1921
Krohn Felix: Tän kylän ämmät tappurahännät 1951
Kuula Toivo Ne tulevat taas 1917
Kuula Toivo Tanssista palataan 1917
Kuusisto Ilkka: Unessa tumma torni 1995
Kuusisto Taneli: Karjalan laulu (mieskuorosovitus) 1952 lahjoitus
Kuusisto Taneli: Kuldaine pien` 1951
Kuusisto Taneli (sov.): Maan korvessa kulkevi lapsosen tie 1954
Kärki Toivo: Karjalan aamu 1946
Laakkonen Vilho: Talvi-ilta 1921 sävellyskilpailun IV p.
Laakkonen Vilho: Vienan päivä 1921
Jarmo Lehto (sov.): Tuomien kukkiessa 1994
Leinonen Armas: Viipurin linna 1929 lahjoitus
Linnala Eino: Läpi varjojen 1946
Linnala Eino Kesäaamu 1954
Linnala Eino Putosit keltainen lehti
Linnala Eino Saariretki 1945
Luolaja-Mikkola Vilho: Tänne me saavumme 1946

Maasalo Armas: Genesis 1927 sävellyskilpailun II p.
Madetoja Leevi: Ikävyys 1916
Madetoja Leevi: Kaunehin maa 1916 uusittu 1912
Madetoja Leevi: Sammon ryöstö 1915 lunastus YL:n kanssa
Madetoja Leevi: Syysilta 1916
Melartin Erkki: Selvä mies 1909 lahjoitus
Merikanto Oskar: Laula, laula veitoseni 1922 lahjoitus
Merikanto Oskar: Nyt on kaikki kallistunna 1922 lahjoitus
Mielck Ernst: En blomma 1897 lahjoitus
Mielck Ernst: Morgenlied 1897 lahjoitus
Mielck Ernst: Stjernorna 1897 lahjoitus
Mielck Ernst: Wanderlied 1897 lahjoitus
Mäkinen Väinö: Karjalan kukka 1947 lahjoitus
Nykänen Olli: Karjala (mieskuorosovitus) 1980
Paakkunainen Seppo: Epilogi musiikkinäytelmään Kanteletar 1977 lahjoitus
Palmgren Selim: Darthulas grafsång 1908 sävellyskilpailun I p.
Palmgren Selim: Herr Sölfverdal 1914
Palmgren Selim: Mot norr 1917
Palmgren Selim: Nuku, nuku nurmen alla 1904
Palmgren Selim; Oravanpyytäjä 1908 sävellyskilpailun I p.
Palmgren Selim; WSB:n lystringssång 1910
Pesola Väinö: Eestä polvien nousevain 1951
Pesola Väinö: Kaipuu 1954
Pesola Väinö: Karjalan ääni 1956
Pesola Väinö: Suntion Sanna 1925 sävellyskilpailun III p.
Pesonen Olavi: Laatokan tyttö 1946 sävellyskilpailun II p.
Pylkkänen Tauno: Valkea Lintu 1946 sävellyskilpailun III p.
Raekallio Ilmari: Kevätkeinulla 1933 lahjoitus
Ranta Sulho: Hei, Sussu-kulta 1928
Ranta Sulho: Kuinka se joki 1951 lahjoitus
Ranta Sulho: Kalmisto 1946
Ranta Sulho: Karjalankannas 1937 lahjoitus
Ranta Sulho: Kaurapellon pientareella 1951 lahjoitus
Ranta Sulho: Laatokka 1946 sävellyskilpailun II p.
Ranta Sulho: Lammin rannalla 1951 lahjoitus
Ranta Sulho: Lampaanpolska 1946
Ranta Sulho: Merilaulu 1928 omistettu Emil Svartströmille
Ranta Sulho: Minä olen Härmän Kankahanpäästä 1928
Ranta Sulho: Reppurin laulu 1928 lahjoitus
Ranta Sulho: Suviyö 1946
Ranta Sulho: Vainajan virsi 1927
Ranta Sulho: Yksinäinen 1927
Rauhala Väinö: Serenaadi 1922 lahjoitus
Roiha Eino: Serenaadi 1946
Saikkola Lauri: Varjoleikki 1933
Sarparanta Lauri Aunukselainen kehtolaulu 1934 lahjoitus
Sarparanta Lauri: Elegia 1934 lahjoitus
Sarparanta Lauri: Maljalaulu 1937 lahjoitus
Sarparanta Lauri: Poppelit 1934 lahjoitus
Schulman Allan: När vågårna somna mot hällen 1921
Schulman Allan: Ryyppylaulu 1921
Schulman Allan: VLV:n (WSB:n) lippulaulu 1921 lahjoitus
Sibelius Jean Jääkärien marssi (Schulman sov.) 1918 lahjoitus
Sibelius Jean: VLV:n kunniamarssi 1921
Sibelius Jean: VLV:n kunniamarssi 1929
Tilli Oskari: Heilani kamari 1922 lahjoitus
Törnudd Aksel: Kun mun kultani tulisi 1908

Lähteet

 Me laulamme rintamme rikkahiksi taas, Viipurin Lauluveikkojen 110-vuotishistoriikki. Helsinki : [Viipurin lauluveiko 2007 
 Viipurin lauluveikot 100 vuotta : 1897-1997. Viipurin Lauluveikkojen 100-vuotishistoriikki 1997 Helsinki: Viipurin lauluveikot 
 Jean Sibelius -tietokanta http://www.jeansibelius.net/teknista.cgi 
 Karjalan Liitto tiedote 24.6.2009. Pro Carelia -mitali Viipurin Lauluveikoille
 Suomen Ulkoministeriö, Pekingin suurlähetystö 

Viitteet

 Aiheesta muualla 
 Kuoron virallinen kotisivu
 Viipurin Lauluveikot järjestösivu Facebookissa
  Ulkoministeriö. Suomen suurlähetystön tiedote Viipurin Lauluveikkojen konserttimatkasta Liettuaan 3.9.–6.9.2009 Vilnan kaupungin toimiessa Euroopan kulttuuripääkaupunkina vuonna 2009.
  Ulkoministeriö. Suomen suurlähetystön tiedote Vilnan lähetystön kotisivuilla Viipurin Lauluveikkojen matkan jälkeen julkaistu tiedote matkan tapahtumista.
 Pieni tietosanakirja 1925-1928 (Projekt Runeberg)
 Viipurin kuoro ja Karjalatalo. Menetetyn alueen perinteen välittäminen 
  Konserttiuutinen Viipurin Lauluveikkojen konsertista Pietarissa kesäkuussa 2012 Inkerin kirkon sivuilla
 Kulttuuri- ja urheiluministeri Paavo Arhinmäen suojelukirje matkalle Kiinaan 2013 

Luokka:Suomalaiset mieskuorot
Luokka:Viipurilaiset yhdistykset
Luokka:Helsingin musiikki