Oskar Relander

Karl Adolf Oskar Relander (12. tammikuuta 1863 Sortavala – 19. syyskuuta 1930 Marian sairaala, Helsinki) oli suomalainen pedagogi ja kansanrunouden tutkija. Hän oli poliittisista syistä karkotettuna Siperiaan 1916–1917. Tri Oskar Relander, Aamulehti, 20.9.1930, nro 253, s. 3, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot. Viitattu 20.9.2025Tri Oskar Relander, Helsingin Sanomat, 20.9.1930, nro 253, s. 3, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot. Viitattu 20.9.2025

Henkilöhistoria
Relanderin vanhemmat olivat apteekkari Erik Oskar Relander ja Rosa Hällström. Relander valmistui filosofian kandidaatiksi 1888 ja lisensiaatiksi ja tohtoriksi 1894 ja opiskeli sen jälkeen Berliinin yliopistossa 1889–1890 ja 1891–1892. Hän teki opintomatkan Saksaan, Tanskaan, Hollantiin ja Sveitsiin 1905–1910. Opintojen päätyttyä Relander oli nykyisen Suomen Kuvalehden edeltäjän päätoimittaja vuonna 1894. Ollessaan Jyväskylän seminaarin suomen kielen lehtorina 1897–1905 hän toimi muutamia vuosia Jyväskylän kunnallispolitiikassa valtuuston jäsenenä ja puheenjohtajana. Parin vuoden Helsingin piirin kansakouluntarkastajan viran hoidon 1905–1907 jälkeen Relander teki pitkän uran Sortavalan seminaarin johtajana 1908–1928. Relander opetti seminaarissa suomenkieltä, kasvatusoppia, historiaa ja puutarhaoppia. Johtajakaudellaan Relander vangittiin valtiollisista syistä marraskuussa 1916 ja hän oli jonkin aikaa Viipurin lääninvankilassa ja Pietarin Peresiljan vankilassa, kunnes Suomen kenraalikuvernööri Frans Seyn karkoitti hänet Siperiaan ensin Irkutskin ja sitten Tshitan kaupunkiin. Huhtikuussa 1917 Relander pääsi palaamaan Suomeen ja takaisin virkaansa hoitamaan. Hän erosi johtajan virastaan täysinpalvelleena 1928. 

Jo kenraalikuvernööri Nikolai Bobrikov ajoi Sortavalan seminaarin muuttamista venäjänkieliseksi ja siirtämistä Haminaan. Sama hanke nousi myöhemmin uudestaan esiin ja Relander laati ja allekirjoitti sitä vastustavan kirjelmän. Siirtohanke peruttiinkin. Hänen poikansa Ilmari Relander lähti Saksaan jääkärikoulutukseen ja kun hän palasi kotimaahan, häneltä löytyi räjähteitä. Myös isää Oskar Relanderia pidettiin saksalaismielisenä ja hänet karkotettiin marraskuussa 1916 Siperiaan, josta hän palasi seuraavana vuonna ja sai sankarin vastaanoton. 

Relander toimi Jyväskylän kaupunginvaltuuston puheenjohtajana, Itä-Karjalan kansanopiston ja Kurkijoen maamiesopiston johtokuntien puheenjohtajana, eräiden valtionkomiteoiden jäsenenä ja puheenjohtajana sekä Suomen Kuvalehden päätoimittajana vuonna 1894. Hänen julkaisujaan olivat muun muassa väitöskirja Kuvakielestä vanhemmassa suomalaisessa lyyrillisessä kansanrunoudessa sekä muistelmateos Vankilasta ja Siperiasta, joka sisälsi muistelmia ja kuvauksia siitä ajasta, minkä Relander sai vuosina 1916–1917 viettää Pietarin vankiloissa ja Siperiassa. Relander teki useita runonkeräysmatkoja Karjalaan ja Aunukseen ja julkaisi oppikirjoja, muun muassa Puutarhakirja, Valistuksen lukukirja ja lsänmaallinen lukukirja,  historiallisia teoksia (Sissisotien ajoilta) sekä Oskar Hainarin ja Ludvig Anzengruberin elämäkerrat. Relander kirjoitti Valvojaan, Aikaan ja muihin aikakauskirjoihin ja sanomalehtiin suuren määrän etnografiaa, kansanrunoutta, kirjallisuutta ja puutarha-alaa koskevia kirjoituksia sekä kaunokirjallisia ja muita suomennoksia.

K. A. O. Relanderin puoliso oli Bertha o.s. Wiiger t. WügerAikalaiskirja 1920 s. 376, 377. Helsinki: Otava 1920. (tässä lähteessä Wüger). Heidän pojistaan Ilmari Relander oli jääkärieverstiOskar Relander rajaseudun runokylissä, Viikko Pohjois-Karjala 1.7.2015  ja Tauno Relander oli lääkintöneuvos ja Relanderin sukua selvittänyt sukututkija.

 Teoksia 
 Erimielisyydestä. Kansanvalistus–seuran toimituksia 84. Kansanvalistusseura, Helsinki 1893
 Kuvakielestä vanhemmassa suomalaisessa lyyrillisessä kansanrunoudessa, väitöskirja. Suomalainen Kirjallisuuden Seura, Helsinki 1894
 Karjalan kuvia : kuvat I. Backmanin valokuvien mukaan. Weilin & Göös 1893
 Ludvig Anzengruberin elämäkerta. Helsinki 1895
 Etelä–Afrikka ja sen tasavallat. Gummerus 1900
 Pohjois– ja Itäkarjala. Suomen maakunnat 2. Kansanvalistusseura, Helsinki 1904 
 Lasten puutarhahommat. WSOY 1905
 Puutarhakirja kansakouluja varten. WSOY 1905, 2. painos 1909, 3. painos 1914, 4. painos 1919
 Sissisotien ajoilta. Otava 1907
 Kertomus seminaarien puutarhanhoidosta sekä toivomuksia miten puutarhanhoito seminaareissa olisi järjestettävä : koulutoimen ylihallituksen määräyksestä kesällä 1909 tehtyjen tarkastusten johdolla K. A. O. Relander. Suomen senaatti, Helsinki 1912
 O. A. Hainari : muistelmia. Kansanvalistusseuran toimituksia 175. Kansanvalistusseura, Helsinki 1917
 Vankilasta ja Siperiasta. Otava 1918 (Teos e-kirjana Projekti Lönnrotissa)
 Alku–Kantelettaren korjaukset ja lisäykset : Elias Lönnrotin käsikirjoituksen mukaan painosta julk. O. Relander. Suomalaisen kirjallisuuden seura, Helsinki 1929

 Suomennoksia 
 Georg Moritz Ebers: Sisaret : romaani ; suom. Fredrik Joel Pätiälä ja Kaarlo Adolf Oskar Relander. Söderström. Porvoo 1883
 Kristian Mandrup Elster: Kertomuksia 1 : Ylämaan tarina. Wickström, Sortavala 1888
 Pierre Loti: Islannin kalastajat. Otava 1890, 2. painos 1907
 Kristian Mandrup Elster: Vaarallista väkeä ; norjan kielestä suom. O. Relander. Otava 1891
 Karl Gabriel Thiodolf Rein: Johana Vilhelm Snellmanin elämä : Edellinen osa. Otava 1895–1896, 2. tark. painos 1904
 Karl Gabriel Thiodolf Rein: Johana Vilhelm Snellmanin elämä : Jälkimmäinen osa. Otava 1895–1896, 2. tark. painos 1905
 Harald Höffding: Jean Jacques Rousseau ja hänen filosofiansa. Suurten miesten elämänkertoja 2. Otava 1898

Lähteet


 Teokset Fennica-tietokannasta

Viitteet

 Aiheesta muualla 
 Vapaasti ladattavia Oskar Relanderin e-kirjoja Project Gutenbergiltä ja Projekti Lönnrotilta

Luokka:Suomalaiset opettajat
Luokka:Suomalaiset päätoimittajat
Luokka:Jyväskylän kaupunginvaltuutetut
Luokka:Vuonna 1863 syntyneet
Luokka:Vuonna 1930 kuolleet