Fjodor Romanov

Fjodor Aleksandrovitš Romanov (23. joulukuuta 1898 Pietari, Venäjän keisarikunta – 30. marraskuuta 1968 Ascain, Ranska) oli venäläissyntyinen ruhtinas. 
pienoiskuva|Veljekset Nikita, Fjodor ja Andrei vuonna 1904

 Suku 
Hän oli suuriruhtinatar Ksenia Aleksandrovna Romanovan ja suuriruhtinas Aleksandr Mihailovitš Romanovin poika. Fjodorilla oli vanhempi sisar Irina sekä vanhempi veli Andrei ja neljä nuorempaa veljeä Nikita, Dmitri, Rostislav ja Vasili. Fjodorin äidinisä oli keisari Aleksanteri III, ja isän puolelta hän oli keisari Nikolai I:n pojan Mihailin pojanpoika, koska vanhemmat olivat pikkuserkkuja. Hänen arvonimensä oli Aleksanteri III:n vuonna 1885 antaman säädöksen mukaan Keisarilllisen veren ruhtinas eikä suuriruhtinas.Sebag Montefiore, Simon: Kolmas näytös: Rappio. Kolmas kohtaus: Kolossi. Romanovit 1613–1918. WSOY, 2016. S. 578 alaviite ISBN 978-951-0-42550-3 

Fjodor sisaruksineen vietti vuoden 1906 jälkeen vanhempiensa kanssa paljon aikaa Etelä-Ranskassa ja Biarritzissa koska hänen isänsä Aleksandr oli riitaantunut keisari Nikolai II:n kanssa tämän poliittisten päätösten takia. 

Ensimmäisen maailmansodan aikana ruhtinas Fjodor opiskeli hovivirkamiesuralle valmentavassa Keisarin paašikoulussa Pietarissa. 

 Maanpako 
Lokakuun vallankumouksen aikana vuonna 1917 Fjodor vangittiin Krimillä vanhempiensa, isoäitinsä ja eräiden muiden Romanov-suvun jäsenten kanssa suuriruhtinas Pjotr Nikolajevitšin Dulberin palatsiin Jaltalle.  
pienoiskuva|Fjodor ja hänen neljä veljeään HMS Marlborough'n kannella lähdössä Jaltalta huhtikuussa 1919
Fjodor pakeni äitinsä ja sisarustensa sekä muun 50 Romanov-suvun jäsenen kuten leskikeisarinna Maria Fjodorovnan, suuriruhtinaat Nikolai Nikolajevitš ja Pjotr Nikolajevitš puolisoineen ja lapsineen, Feliks Jusupov ja Irina Jusupova perheineen sekä heidän seuralaistensa 11. huhtikuuta 1919 Venäjältä Maria Fjodorovnan sisaren, kuningatar Alexandran puolison kuningas Yrjö V:n lähettämällä brittiläisellä sotalaiva HMS Marlborough’lla Jaltalta Mustanmeren yli MaltalleSebag Montefiore, Simon: Kolmas näytös: Rappio. Neljäs kohtaus: Venäjänmaan isäntä. Romanovit 1613–1918. WSOY, 2016. S. 800. ISBN 978-951-0-42550-3 ja sieltä edelleen Englantiin, josta hän muutti myöhemmin Ranskaan. 

Viisi ensimmäistä vuotta Fjodor asui Pariisissa sisarensa Irina Jusupovan luona, jonka puoliso oli ruhtinas Feliks Jusupov. Hän työskenteli taksinkuljettajana ja myöhemmin arkkitehtina. Hän vietti toisen maailmansodan Isossa-Britanniassa äitinsä luona. Vuonna 1946 hänellä todettiin tuberkuloosi. Terveytensä parantamiseksi hän asettui Etelä-Ranskaan sisarensa, ruhtinatar Irina Jusupovan huvilaan, jossa hän asui loppuelämänsä. 

Ruhtinas Fjodor Romanov eli hyvin vaatimattomasti, piti rannalla olemisesta poikiensa kanssa Biarritzissa musta baretti päässään ja kuoli 70-vuotiaana marraskuussa 1968 Ascainissa, Ranskassa. 

Avioliitto ja jälkeläiset
Fjodor Romanov avioitui Biarritzissa vuonna 1923 ruhtinatar Irina Paleyn (1903–1990) kanssa, joka oli Fjodorin äidin serkku. Irina oli suuriruhtinas Pavel Aleksandrovitš Romanovin ja ruhtinatar Olga Palein tytär. Pariskunta muutti erilleen vuonna 1930 ja erosi vuonna 1936.  

Heille syntyi lapsi: 

 ruhtinas Mihail Fjodorovitš Romanov (1924–2008), avioitui itävaltalaissyntyisen näyttelijätär Helga Staufenbergerin (s. 1926). Pariskunta erosi 1992. Heille syntyi yksi lapsi: ruhtinas Mihail Mihailovitš Romanov (1959–2001). Mihail avioitui uudelleen 1994 espanjalaissyntyisen, leskeytyneen miniänsä, Maria de las Mercedes Ustrell-Cabanin (s. 1960 Hospitalet, Espanja) kanssa. Vuonna 1995 Mihail Fjodorovits adoptoi orvoksi jääneen pojantyttärensä, ruhtinatar Tatjana Mihailovna Romanovan (s. 1986).
 Lähteet 

Luokka:Romanov-suku
Luokka:Vuonna 1898 syntyneet
Luokka:Vuonna 1968 kuolleet