Autarkia

Autarkia (kreik. αὐτάρκεια ’itsenäisyys, itsehallinto’) tarkoittaa talousjärjestelmää, joka perustuu täydelliseen omavaraisuuteen. Autarkkisessa järjestelmässä alueen talousjärjestelmä toimii omaehtoisesti ja omiin raaka-aineisiin ja tuotantolaitoksiin perustuen. Tavoitteena on alueen täydellinen riippumattomuus muista alueista. Käytännössä autarkia edellyttää (ainakin laajasta) ulkomaankaupasta luopumista, omien tuotantojärjestelmien ja palveluiden kehittämistä sekä riittävää omaa perustuotantoa. Koska vain harvalla maalla on riittävästi edellytyksiä tuottaa itse maan tarvitsemat raaka-aineet ja elintarvikkeet, pyrkimys autarkiaan on johtanut yleensä pulaan ja talouslamaan. Toisaalta autarkiapyrkimys on saanut useita maita kehittämään omaa teollisuuttaan ja täten parantamaan alueen omavaraisuutta. 

Suljettu talous on kansantalous, joka ei käy ulkomaankauppaa. Sen vastakohta on avoin talous.Taloussanasto. Taloussanomat. Viitattu 3.7.2014.

Biologiassa autarkiaksi kutsutaan ekosysteemiä, joka toimii eristyksissä ja riippumattomana muista ekosysteemeistä. 

Yleistä
Historiassa autarkiapyrkimys on liittynyt usein kansallismielisyyden eli nationalismin nousuun. Useat valtiot ovat pyrkineet autarkiaan vähentääkseen maan riippuvuutta muista valtioista ja mahdollistaakseen täten itsenäisen politiikan. Samalla autarkian on ajateltu tekevän valtiosta vahvemman ja kestävämmän kriisien aikana. Esimerkiksi kansallissosialistinen Saksa ilmoitti pyrkivänsä maatalous- ja teollisuustuotannossaan omavaraisuuteen. Tämän politiikan taustalla olivat osittain kokemukset ensimmäisen maailmansodan ajoilta, jolloin ympärysvaltojen toimeenpanema taloussaarto oli osaltaan edesauttamassa Saksan keisarikunnan hajoamista. 

 Autarkiaa vastaan ja puolesta
 Paikalliset autarkiat

 anarkoprimitivismi
 ekoanarkismi
 kibbutz-liike
 survivalismi
 siirtymäliike
 utopistinen sosialismi

 Yhteiskunnallinen autarkia 
 Puolesta

 Syndikalismi
 Valtiokapitalismi
 Sosialismi yhdessä maassa
 Autonominen marxilaisuus
 Populismi
 Paleokonservatismi
 uuskorporativismi
 Kansallissyndikalismi
 Mutualismi
 Punaiset khmerit
 Hoxhalaisuus
 Juche
 Hoxhalaisuus
 Deleonismi
 Neuvostojen kommunismi
 Autonominen marxilaisuus
 Anarkosyndikalismi
 Anarkokommunismi

Vastaan

 anarkokapitalismi
 klassinen liberalismi
 Georgismi
 Neljäs internationaali
 Oikeistolibertarismi
 neokonservatismi
 uusliberalismi
 Jatkuva vallankumous
 Anarkokommunismi
 Kolmas tie
 Trotskilaisuus
 Maailmanvallankumous


 Makroekonomisella tasolla
 Puolesta

 Alexander Hamilton
 Murray Bookchin
 Friedrich List
 Tuonnin korvausmalli
 protektionismi
 merkantilismi
 kansallistaminen
 protektionismi
 Raúl Prebisch

 Vastaan

 Andre GorzGorz, Andre. "Towards a Dual Society." Adieux au proletariat, translated by Mike Sonenscher, Pluto Press London, 1982. pp. 102-103.
 Itävaltalainen koulukunta
 talousliberalismi
 vapaakauppa
 Globalisaatio
 Milton Friedman
 Uusklassinen taloustiede
 yksityistäminen

Kehitysmaat: omavaraisuus vai globalisaatio?
Taloustieteilijä Paul Krugman on sanonut: "Jokainen 1900-luvun onnistunut esimerkki taloudellisesta kehityksestä – joka tapaus, jossa köyhä valtio on työstänyt tiensä kohtuulliseen tai ainakin dramaattisesti parempaan elintasoon – on tapahtunut globalisaation kautta, tuottamalla maailmanmarkkinoille pikemmin kuin pyrkimällä omavaraisuuteen'".Paul Krugman, The Great Unraveling: Losing Our Way in the New Century ().

 Maailmankauppa toi hyvinvointia kehitysmaihin 
YK:n UNDP:n raportti kertoi inhimillisen kehityksen mittareiden osoittavan huomattavaa paranemista 2000-luvulla. Syynä tähän on kaupan kasvu. Globalisaatio on vähentänyt kaupan esteitä ja levittänyt tuotantoketjuja valtionrajojen yli. Tämä on kiihdyttänyt köyhien maiden talouskasvua. Niiden osuus maailmankaupasta kolminkertaistui ajanjaksona 1980–2011. Kauppa nostaa kehitysmaita köyhyydestä , Helsingin Sanomat 15.3.2013.

 Vapaakaupan kehitysmaat ottavat kiinni teollisuusmaita, suljetut jäävät jälkeen
Professori Jeffrey Sachsin mukaan syy siihen, että osa kehitysmaista on ottanut teollisuusmaita kiinni mutta osa jää jälkeen, on se, että vapaampaa kauppapolitiikkaa harjoittavat köyhät maat kasvavat tuplasti niin nopeasti kuin teollisuusmaat ("catch-up effect" eli kiinniottajan etu) mutta suljetut taloudet jäävät jälkeen.

Sachs ja Andrew Warner totesivat 111 maata kattaneessa tutkimuksessaan vuosien 1970–1989 ajalta, että teollisuusmaiden talouskasvu oli 2,3 %/vuosi/henkilö, avoimen talouden kehitysmaiden 4,5 % ja suljetun talouden kehitysmaiden vain 2 %."Vapaakauppa on kriiseistä huolimatta kasvun eliksiiri", Jeffrey Sachs, Helsingin Sanomat 8.11.1997

 Lähteet 

Luokka:Kansainvälinen talous
Luokka:Talousjärjestelmät