Ryūkyū-kuningaskunta

Ryūkyū-kuningaskunta (japaniksi 琉球王国 ryūkyū-ō-koku) oli itsenäinen kuningaskunta, joka hallitsi suurinta osaa Riukiusaarista vuosina 1429-1879. Ryūkyū-kuninkaat yhdistivät Okinawa-saaret, laajensivat kuningaskuntaansa Amami-saarille sekä Sakishima-saarille lähellä Taiwania. Pienestä koostaan huolimatta Ryūkyū-kuningaskunta oli keskeisessä roolissa meriteitse tapahtuneen kaupan verkostossa keskiajalla.

 Historia 
 Kuningaskunnan synty 
pienoiskuva|Shō Hashin rakennuttama Shurin linna toimi Ryūkyūn kuningaskunnan palatsina.
1300-luvulla Okinawa-saarella hajallaan olleet pienet valtakunnat yhdistyivät kolmeksi ruhtinaskunnaksi: Hokuzaniksi, Chūzaniksi ja Nanzaniksi. Tämä tunnetaan Sanzanin kolmen ruhtinaskunnan ajanjaksona.

Nämä kolme ruhtinaskuntaa sotivat, ja voittajaksi nousi Chūzan. Kiina tunnusti virallisesti Chūzanin johtajat myös Hokuzanin ja Nanzanin kuninkaiksi, saaden näin oikeuden vaatia voiton. Chūzanin hallitsija antoi valtaistuimensa kuningas Hashille; Hashi valloitti Hokuzanin 1416 ja Nanzanin 1429, yhdistäen Okinawan saaret ensimmäistä kertaa, ja perusti ensimmäisen Shō-dynastian. Hashi sai sukunimen "Shō" Ming-keisarilta 1421, tullen tunnetuksi nimellä Shō Hashi (尚巴志).

Shō Hashi omaksui kiinalaisen hierarkkisen oikeusjärjestelmän, rakennutti Shurin linnan sekä pääkaupungin ja Nahan sataman. Useita sukupolvia myöhemmin, vuonna 1469, kuningas Shō Toku kuoli ilman miespuolista perijää. Silloin palvelija ilmoitti, että hän on Tokun adoptoitu poika ja sai investituuran. Tämä teeskentelijä, Shō En, aloitti toisen Shō-dynastian. Ryūkyūn kultainen kausi oli Shō Shinin valtakauden aikana, toisen Shō-dynastian toisen kuninkaan aikana, joka hallitsi 1478-1526.

Kuningaskunta laajensi valtaansa Ryūkyū-saariston eteläisimmille saarille 1400-luvun lopulla, ja 1571 mennessä Amami-Ōshima -saaret pohjoisessa, Kyūshūn lähellä, liitettiin kuningaskuntaan.

 Kultainen kausi 
Lähes kahdensadan vuoden ajan Ryūkyū-kuningaskunta oli tärkeä keskus Itä- ja Kaakkois-Aasian merikaupankäynnissä. Suhteidensa myötä Ryūkyū-kuningaskunta sai Kiinalta muutamia laivoja kaupankäyntiä varten. Kiina tunnusti Chūzanin kuninkaan aseman, jolloin ryūkyūlaiset saivat käyttää kiinalaisia satamia. Laivojen ansiosta muutamat ryūkyūlaiset saattoivat opiskella Guozijianissa, Keisarillisessa Akatemiassa, Pekingissä.

 Japanin invaasio 
1590-luvun taitteessa Toyotomi Hideyoshi pyysi Ryūkyū-kuningaskuntaa avustamaan hänen sotaretkeään valloittaakseen Korean. Jos se onnistuisi, Hideyoshi aikoi silloin hyökätä Kiinaan. Ryūkyū-kuningaskunnan ollessa verovelvollinen Ming-dynastialle pyyntö hylättiin. Hideyoshin tuhosta seurasi se, että Tokugawan shogunaatti valtuutti Shimazun perheen -Satsuman ruhtinaskunnan lääninherrat— lähettämään lisäjoukkoja valtaamaan Ryūkyūt. Invaasio tapahtui vuonna 1609.

 Merkittäviä tapahtumia 
pienoiskuva|Ryūkyū-kuningaskunnan vuoden 1832 lähetystö Edoon.
 1372 Ensimmäinen Ming-dynastian-lähettiläs vieraili Okinawalla, joka oli jaettu kolmeen ruhtinaskuntaan, Sanzanin ajanjaksolla. Viralliset suhteet Kiinan keisarikunnan kanssa alkoivat.
 1416 Chūzan valloitti Nakijin, Hokuzanin pääkaupungin.
 1429 Chūzan valloitti Shimajiri Osaton, Nanzanin pääkaupungin, yhdistäen Okinawasaaret. Shō Hashi perusti Ryūkyūn kuningaskunnan, halliten kuninkaana pääkaupungissa Shurissa.
 1470 Shō En (Kanemaru) aloitti toisen Shō-dynastian.
 1477 Kolmas kuningas, Shō Shin, nousee valtaan. Kuningaskunnan kultainen kausi.
 1609 Satsuman valtias valloittaa kuningaskunnan. Ryūkyūn kuninkaasta tulee japanilainen vasalli.
 1624 Satsuman valtias anastaa Amami-saaret.
 1846 Tohtori Bernard Jean Bettelheim (kuoli 1870), englantilainen protestantti-lähetyssaarnaaja, saapuu Ryūkyū-kuningaskuntaan. Hän perustaa ensimmäisen ulkomaalaisen sairaalan.
 1853 Yhdysvaltain laivaston kommodori Matthew Perry vierailee kuningaskunnassa. Betteleheim lähtee Perryn mukana.
 1866 Viimeinen virallinen lähetystö Qingin keisarikunnasta vierailee kuningaskunnassa.
 1874 Viimeinen lähetti Kiinaan lähtee Nahasta.
 1879 Japani korvaa Ryūkyūn Okinawan prefektuurilla, muodollisesti liittäen saaret. Kuningas Shō Taille (尚泰) annetaan markiisin arvonimi.

 Luettelo ryūkyūlaisista kuninkaista 
+Okinawan valtiaatNimiKanjiHallitsiKausi/DynastiaShunten舜天1187–1237Shunbajunki舜馬順熈1238–1248Gihon義本1249–1259Eiso英祖1260–1299Taisei大成1300–1308Eiji英慈1309–1313

+Chūzanin kuninkaatTamagusuku玉城1314–1336EisoSeii西威1337–1354EisoSatto察度1355–1397 - Bunei武寧1398–1406 - Shō Shishō尚思紹1407–1421Ensimmäinen Shō-dynastiaShō Hashi尚巴志1422–1429Ensimmäinen Shō-dynastia

+Ryūkyūn kuninkaatNimiKanjiHallitsiKausi/DynastiaHuomioitaShō Hashi尚巴志1429–1439Ensimmäinen Shō-dynastiaShō Chū尚忠1440–1442Ensimmäinen Shō-dynastiaShō Shitatsu尚思達1443–1449Ensimmäinen Shō-dynastiaShō Kinpuku尚金福1450–1453Ensimmäinen Shō-dynastiaShō Taikyū尚泰久1454–1460Ensimmäinen Shō-dynastiaShō Toku尚徳1461–1469Ensimmäinen Shō-dynastiaShō En尚円1470–1476Toinen Shō-dynastiatoiselta nimeltään Kanamaru UchimaShō Sen'i尚宣威1477Toinen Shō-dynastiaShō Shin尚真1477–1526Toinen Shō-dynastiaShō Sei尚清1527–1555Toinen Shō-dynastiaShō Gen尚元1556–1572Toinen Shō-dynastiaShō Ei尚永1573–1586Toinen Shō-dynastiaShō Nei尚寧1587–1620Toinen Shō-dynastiahallitsi Satsuman invaasion aikana; ensimmäinen kuningas Satsuman vasallinaShō Hō尚豊1621–1640Toinen Shō-dynastiaShō Ken尚賢1641–1647Toinen Shō-dynastiaShō Shitsu尚質1648–1668Toinen Shō-dynastiaShō Shōken向象賢1666–1673Sessei (pääministeri)Ensimmäinen ryūkyūlainen historioitsija; eli 1617–1675Shō Tei尚貞1669–1709Toinen Shō-dynastiatoiselta nimeltään Shang Jing; eli 1645–1709Shō Eki尚益1710–1712Toinen Shō-dynastiatoiselta nimeltään Shang Ben; eli 1678–1712Shō Kei尚敬1713–1751Toinen Shō-dynastiatoiselta nimeltään Shang Jing; eli 1700–1751Sai On蔡温1711–1752Valtionhoitajamerkittävä ryūkyūlainen tiedemies ja historioitsija; eli 1682–1761Shō Boku尚穆1752–1795Toinen Shō-dynastiatoiselta nimeltään Shang Mu; eli 1739–1795Shō On尚温1796–1802Toinen Shō-dynastiatoiselta nimeltään Shang Wen; eli 1784–1802Shō Sei尚成1803Toinen Shō-dynastiatoiselta nimeltään Shang Cheng; eli 1800–1803Shō Kō尚灝1804–1828Toinen Shō-dynastiatoiselta nimeltään Shang Hao; eli 1787–1839Shō Iku尚育1829–1847Toinen Shō-dynastiatoiselta nimeltään Shang Yu; eli 1813–1847Shō Tai尚泰1848 – 11. maaliskuuta 1879Toinen Shō-dynastiatoiselta nimeltään Shang Tai; eli 1843–1901; viimeinen ryūkyūlainen kuningas

 Katso myös 
Ryūkyūlaiset

 Lähteet 
Matsuda, Mitsugu (2001) The Government of the Kingdom of Ryukyu, 1609–1872: a dissertation submitted to the Graduate School of the University of Hawaii in partial fulfillment of the requirements for the degree of Doctor of Philosophy, January 1967, Gushikawa : Yui Pub., 283 p., 
Smits, Gregory (1999) Visions of Ryukyu: identity and ideology in early-modern thought and politics, Honolulu : University of Hawai'i Press, 213 p., 

 Aiheesta muualla 

Luokka:Japanin historia
Luokka:Aasian entiset valtiot
Luokka:Riukiusaaret