Viron merivoimat

Viron merivoimat () on yksi Viron puolustusvoimien puolustushaaroista. Merivoimien päätehtävänä on suojella Viron alueellista koskemattomuutta ja kansallisia etuja merellä, ja sen tärkein toimiala on miinanraivaus merellä ja merellinen tilannetietoisuus.

Viron merivoimieen kuuluu rauhanaikana noin 350 henkeä ja se koostuu miinalaivueesta ja sukeltajayksiköstä. Viron laivasto on yksi maailman pienimmistä laivastoista, sillä sillä on vain 11 laivaa. Viron merivoimat on osallistunut useita kertoja Naton merivoimien yhteisharjoituksiin.

Merivoimien komentaja on kommodori Ivo Värk, ja lippulaiva on miinalaiva Admiral Cowan.

 Historia 
 Merijalkaväki 
Merijalkaväkipataljoona () oli lyhytikäinen Viron merivoimien merijalkaväkiosasto. Pataljoona muodostettiin 5. maaliskuuta 1919 itsenäisyystaisteluiden aikana Viron laivaston pinta-alusten miehistöistä, opiskelijoista ja suomalaisista vapaaehtoisista. Yksikön vahvuus oli suurimmillaan noin 400 henkeä. Se sijoitettiin Tallinnaan, jossa se lakkautettiin vielä saman vuoden aikana.Viron laivasto - historiaa

 Rannikkopatteristot 
Jo 1800-luvun lopulla Venäjän keisarikunta aloitti rannikkolinnakkeiden ja puolustuslaitteiden tekemisen Viron rannikolle. Tallinna on jo kauan ollut merkittävä Idän ja Lännen välisen kaupankeskus ja nyt siitä tuli tärkeä Itämeren laivaston sotasatama.

Viron itsenäisyystaisteluiden aikana ja Tarton rauhan jälkeen merivoimat aloittivat uudelleen rannikkolinnakkeiden rakentamisen. Vuodesta 1918 aina vuoteen 1940 rakennustöihin sijoitettiin miljoonia krooneja. Neuvostoliiton miehitettyä maan rannikkolinnakkeet tuhoutuivat ja nykyisin ainoastaan muutamissa paikoissa on asemat havaittavissa.

 Laivasto 
Tanska lahjoitti 29. maaliskuuta 1994 Viron merivoimille ensimmäisen kunnollisen sota-aluksen, joka sai nimekseen Ahti. 13. huhtikuuta 1994 perustettiin virallisesti Viron merivoimien pääesikunta, joka sijaitsi aluksi Erika-kadulla Tallinnan Koplissa. Ensimmäiseksi esikuntapäälliköksi nimitettiin kapteeniluutnantti Veljo Pärli, joka oli palvellut Ruotsin merivoimissa.

Vuodesta 1995 alkaen laivaston alukset ovat osallistuneet tärkeimpiin Itämerellä pidettyihin merisotaharjoituksiin. Vaikka laivasto on uudelleen muodostettu vasta 1993 ja se on yksi maailman pienimmistä, se on esittänyt vakuuttavaa yhteistyökykyä ja tunnustettu varteenotettavaksi yhteistyökumppaniksi alueellaan.

Vuonna 1998 perustettiin Baltian maiden yhteinen yhteinen miinanraivauslaivue, BALTRON, jonka tärkein tehtävä on parantaa Baltian maiden meripuolustusten keskinäistä yhteistoimintaa ja turvallisuutta ylläpitämällä jatkuvaa valmiutta alueella. Kukin maa toimittaa aluksen tai kaksi sekä henkilöstöä sovituiksi ajoiksi aina vuodeksi kerrallaan. Viro tarjoaa BALTRONille tukikohdan.

Vuoden 2000 alussa merivoimilla oli käytössä 8 alusta: 2 R-luokan vartiovenettä, 2 Frauenlob-luokan miinanraivaajaa, 1 Žuk-luokan vartiovene, 1 Kondor-luokan alus, 1 Maagen-luokan vartiovene ja 1 kalastusveneestä muunnettu apualus. Lisäksi oli pari muuta alusta, jotka eivät olleet käyttökunnossa tai jotka oli tarkoitettu varaosiksi. Saman vuoden aikana saatiin kuitenkin 3 suurempaa alusta lahjaksi kumppanimaista. Marraskuussa 2000 otettiin Tanskan avustuksella käyttöön Admiral Pitka, joka on bruttovetoisuudeltaan Viron historian suurin sota-alus.

Huhtikuun 1. päivänä 2003 perustettiin Merivoimien koulutus- ja kehittämiskeskus (vuodesta 2008 alkaen Merivoimien koulu), jonka tarkoituksena oli organisoida entistä paremmin johtajien koulutus.

2000-luvun alussa merivoimissa palveli jo noin 250 varusmiestä vuodessa, joista noin 100 palveli aluksilla. Vuoteen 2004 mennessä päätettiin luopua merivoimien varusmiehistä ja turvautua pelkästään ammattilaisiin. Varusmiehistä luopumisen seurauksena henkilöstöpula, erityisesti merimiehistä ja aliupseereista, syntyi ja paheni.

Toukokuusta 2005 maaliskuuhun 2006 laivaston lippulaiva EML Admiral Pitka oli Naton valmiusjoukkoon kuuluvan miinanraivausryhmä 1:n lippulaivana. Alus oli samalla ensimmäinen Baltian maiden alus osastossa.

Kesällä 2013 Admiral Pitka, edellisten 20 vuoden aikana lahjoituksena saatu viimeisin alus, poistettiin lopullisesti käytöstä, sillä se oli pysynyt telakoituna vuodesta 2008 lähtien rahapulan vuoksi.

Vuonna 2020 Viron puolustusvoimat alkoi suunnitella uuden puolustusvalmiuden kehittämistä, johon kuului merimiinojen ja meritorjuntaohjusten hankkiminen. Vuonna 2021 Viro allekirjoitti sopimuksen erään suomalaisyrityksen kanssa laivaston miinojen hankinnasta. Lokakuussa Viro allekirjoitti myös sopimuksen Blue Spear 5G SSM -meritorjuntaohjuksista.

Marraskuussa 2021 Viron hallitus päätti yhdistää poliisi- ja rajavartiolaitoksen laivaston Viron merivoimiin. Merivoimat ottaisi haltuunsa poliisi- ja rajavartiolaitoksen alukset, henkilöstön ja tehtävät.

 Viron merivoimien historialliset alukset 

 EML Laine - Viron ensimmäinen sotalaiva;
 EML Lembit (1918) - Viron ensimmäinen taistelukäyttöön tarkoitettu sotalaiva;
 Lennuk (laiva) - Viron pisin ja tehokkain sota-alus;
 EML Admiral Pitka - Viron suurin sota-alus tilavuudeltaan;
 EML Lembit (1936) - ainoa säilynyt virolainen sota-alus toista maailmansotaa edeltävältä ajalta ja maailman pisin sukellusvene;
 EML Pikker - suurin itsenäisessä Virossa rakennettu sotalaiva;
 EML Ristna - ensimmäinen virolainen sotalaiva, jolle on myönnetty oikeus kantaa paikkakunnan vaakunaa.

 Merivoimien komentajat ja päälliköt 
Päälliköt 1918-1940

 1918-1918 - kapteeniluutnantti Rudolf Schiller
 1918-1920 - kontra-amiraali Johan Pitka
 1920-1925 - kapteeni Johannes Herm
 1925-1932 - kontra-amiraali Hermann Salza
 1932-1938 - kapteeni Valentin Grenz
 1938-1939 - kapteeni Valev Mere
 1939-1940 - kapteenimajuri Johannes Santpank

Päälliköt vuoden 1994 jälkeen

 1994-1998 - kapteeni Roland Leit
 1998-2003 - kapteeniluutnantti Jaan Kapp
 2003-2007 - kapteenimajuri Ahti Piirimägi, kapteenimajuri Peeter Ivask (vuorotellen).
 2007-2012 - kapteeni Igor Schwede
 2012-2016 - kapteeni Sten Sepper
 2017-2024 - kommodori Jüri Saska.
 2024- kommodori Ivo Värk

 Organisaatio 
pienoiskuva|Viron laivaston lippulaiva fregatti Admiral Pitka (entinen Tanskan laivaston HDMS Beskytteren (F340); lahjoitettiin  Viroon vuonna 2000) Helsingin Eteläsatamassa 14.3.2007.
Laivaston tärkein tehtävä on miinanraivauskyvyn luominen, joka on samalla sen rauhanajantehtävä. Maailmansotien aikana Itämereen laskettiin yli 80 000 miinaa, ja vuodesta 1995 alkaen laivaston miinaosasto on toiminut läheisessä yhteistoiminnassa muiden Itämeren laivastojen kanssa taatakseen turvallisen merenkulun.

 Kalusto 

Merivoimilla on 11 aktiivipalveluksessa olevaa laivaa. Lisäksi on pienempiä moottoriveneitä. Viron merivoimien alusten nimi alkaa lyhenteellä EML (Eesti Mereväe Laev eli suomeksi Viron meriväen (merivoimien) laiva).

 Vartiolaivat 
EML Kindral Kurvits
EML Raju
EML Pikker
EML Valve

 Miinantorjunta-alukset 
Sandown-luokka
EML Admiral Cowan, lippulaiva
EML Sakala
EML Ugandi

 Tukialukset 

 EML Wambola
 EML Aleksandra

 Pelastusalukset 

 EML Roland
 EML Risto

 Lähteet 

 Aiheesta muualla