S/S Normandie

S/S Normandie oli ranskalaisen Compagnie Generale Transatlantiquen linjalaiva.

Se rakennettiin Saint-Nazairessa ja laskettiin vesille 1932. Aluksen neitsytpurjehdus oli 29. toukokuuta 1935. Uudenaikainen muotoilu ja loistelias sisustus herättivät laajalti huomiota ja valmistuessaan se oli yksi suurimmista ja nopeimmista laivoista. Alus ei kuitenkaan ollut kaikesta saamastaan positiivisesta huomiosta huolimatta kaupallinen menestys. Sen toimintaa pidettiin yllä Ranskan hallituksen tukiaisilla.

Aluksen kotisatamana oli Le Havre ja määräsatamana New York, joiden välillä sillä tehtiin 139 itä–länsi -suuntaista ja 138 länsi–itä -suuntaista Pohjois-Atlantin ylitystä. Toisen maailmansodan alettua Yhdysvaltain viranomaiset takavarikoivat aluksen. Se nimettiin USS Lafayetteksi. Muutettaessa joukkojenkuljetusalukseksi se syttyi 1942 tuleen, kaatui kyljelleen ja upposi New Yorkin satama-altaaseen.

 Tausta 
1920-luvulla suuret siirtolaisvuodet olivat ohi Yhdysvaltain tiukennettua maahanmuuttopolitiikkaansa. Varustamot etsivät nyt asiakkaikseen keskiluokkaisia matkustajia. Erityissijalla olivat yhdysvaltalaiset, jotka matkustivat Eurooppaan nauttimaan vapaamielisestä alkoholipolitiikasta. White Star Line, Cunard Line ja Compagnie Generale Transatlantique ryhtyivät suunnittelemaan uusia aluksia.

Compagnie Generale Transatlantique oli jo rakennuttanut lippulaivakseen S/S Ile de Francen, jonka sisustus oli art decoa, mutta sen runkoa pidettiin vanhanaikaisena. Yhtiötä lähestyi venäläinen emigrantti Vladimir Jurkevitš, joka oli suunnitellut aluksia Venäjän keisarikunnan laivastolle. Hän oli kokeillut pienoismalleilla uusia runkoratkaisujaan, jotka olivat toimineet loistavasti. Uusia ratkaisujaan hän tarjosi aluksi Cunard Linelle, joka kuitenkin hylkäsi ne liian radikaaleina.

 Rakentaminen 
pienoiskuva|Poikkileikkauskuva Normandiesta
Valtion avustamana aluksen rakentaminen aloitettiin tammikuussa 1931. Alus suunniteltiin edustamaan Ranskaa maailman merillä, joten suurin osa sen osista tuli ranskalaisilta valmistajilta. Sen peräsimen valmisti tšekkoslovakialainen Škoda ja ohjauslaitteisto tuli Edinburghista. Alus oli varustettu siihen aikaan ainutlaatuisella jäävuorien ilmaisuun tarkoitetulla tutkalaitteella.

Vesillelaskua oli 29. lokakuuta 1932 seuraamassa 200 000 katselijaa. Sisustaminen ja muu varustelu saatiin valmiiksi alkuvuodesta 1935. Saman vuoden toukokuussa tehtiin lehdistön seuraamat koepurjehdukset. Niissä saavutettiin 32,125 solmun (59,496 km/h) nopeus ja tehtiin hätäpysäytys, joka pysäytti aluksen vain 1 700 metrin matkalla.

 Sisustus 
Aluksen kuuluisa ja aikanaan paljon kehuttu sisustus oli Art Decoa. Aluksen monet maalaukset ja patsaat kuvasivat sen nimikkomaakuntaa, Normandiaa.

Lasten ruokasalia koristivat kuvat Jean de Brunhoffin Babar-norsusta. Koristelluin oli ensimmäisen luokan ruokasali, jonne mahtui kerrallaan 700 ruokailijaa 157 pöytään. Aluksen suunnittelun johdosta ruokasaliin ei tullut lainkaan luonnonvaloa. Valaisu järjestettiin salin päihin sijoitetuilla valtavilla kattokruunuilla ja kahdellatoista pitkällä Lalique-lasipylväällä. Laivayhtiö esitti mainonnassaan, että ruokasali oli pidempi kuin kuuluisa Versaillesin peilisali.

Matkustajia houkuteltiin myös grillibaarilla, suurella salongilla, jota käytettiin yökerhona, ulko- ja sisäuima-altailla, kappelilla ja teatterilla joka toimi sekä puhe- että elokuvateatterina.

Kalleimpiin hytteihin kuului useampi makuuhuone, piano ja oma yksityinen kansi.

 Linjalaivana 
Arviolta 50 000 katsojaa oli 29. toukokuuta 1935 kerääntynyt Le Havren satamaan katselemaan  aluksen lähtöä neitsytmatkalleen. Ranskalaiset toivoivat sen voittavan nopeimmalle matkustaja-alukselle myönnettävän Sinisen nauhan. Normandie lunasti odotukset ja riisti arvostetun palkinnon S/S Rexiltä keskinopeudella 30 solmua (56 km/h). Matka Le Havresta yli Pohjois-Atlantin New Yorkiin kesti neljä vuorokautta, kolme tuntia ja neljätoista minuuttia. Se oli ensimmäinen Sinisen nauhan voittanut ranskalainen alus ja piti ennätystä hallussaan vuoteen 1936, jolloin sen rikkoi RMS Queen Mary. Sininen nauha palasi 1937 alukselle.

Lyhyen linjalaivauransa aikana alus oli aikansa julkisuuden henkilöiden suosiossa. Sillä matkustivat Marlene Dietrich, Walt Disney, Fred Astaire, Ernest Hemingway, Irving Berlin, James Stewart ja Ranskan presidentti Albert Lebrun.

 Tuho 
Vuonna 1939 Saksa hyökkäsi Puolaan ja Normandie, joka tuolloin oli odottamassa lähtöä paluumatkalle New Yorkissa, jäi aloilleen ja internoitiin 3. syyskuuta 1939 Se pysyi ranskalaisen päällystön alaisuudessa, kunnes Yhdysvaltain rannikkovartiosto otti 1941 aluksen haltuunsa. Joulukuussa 1941 laiva liitettiin virallisesti Yhdysvaltain laivastoon nimellä La Fayette, joka myöhemmin yleisesti kirjoitettiin muodossa Lafayette, runkonumerolla AP-53. Sitä alettiin muuttaa joukkojenkuljetusalukseksi. Sillä syttyi 9. helmikuuta 1942 hitsauskipinän aiheuttama tulipalo, jolloin ensimmäisen luokan ruokasalissa säilytetyt tulenarat materiaalit leimahtivat ja sytyttivät aluksen puuosat tuleen.

pienoiskuva|Lafaytte tulessa New Yorkin satamassa.
Tulipalon ja voimakkaan tuulen vallitessa laiva alkoi kallistua ja sisään virtaava vesi, jota auttoivat vielä alukseen ruiskutetut sammutusvesitonnit, kaatoivat aluksen kyljelleen 10. helmikuuta kello 2.45. Se makasi New Yorkin satamassa, kunnes se nostettiin 1943 pystyyn.

Lafayette ei  koskaan ollut joukkojenkuljetusaluksena ja poistettiin 1945 laivastoluettelosta. Laivan korjaaminen todettiin liian kalliiksi, joten se myytiin lokakuussa 1946 romuksi.

Lähteet

 Aiheesta muualla 

 ocean-liners.com
 "Normandie" lähtee neitsytmatkalle huomenna, Helsingin Sanomat, 19.04.1935, nro 106, s. 11, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
 Ranskan ja koko maailman suurin höyrylaiva "Normandie" kulkenut ennätysajassa Atlantin yli, Helsingin Sanomat, 04.06.1935, nro 148, s. 5, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
 25 kilometriä "Normandien" kannella. Erikoiskirjeenvaihtajamme astui "Normandien" kannelle valtamerellä 25 km päässä New Yorkista ja "tuli sillä Amerikkaan", Helsingin Sanomat, 19.06.1935, nro 162, s. 4, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

Luokka:Linjalaivat
Luokka:Höyrylaivat