Totaalikieltäytyminen Suomessa

Totaalikieltäytyminen tarkoittaa sitä, että asevelvollinen kieltäytyy suorittamasta sekä varusmies- että siviilipalvelusta. Totaalikieltäytymisestä on yleensä tuomittu Suomessa enintään 173 vuorokaudeksi ehdottomaan vankeusrangaistukseen.

 Rikosnimike ja vankeusrangaistus 
Totaalikieltäytyjät, jotka kieltäytyvät suoraan varusmiespalveluksesta, tuomitaan rikosnimikkeellä asevelvollisuudesta kieltäytyminen, kun siviilipalvelukseen hakeneet ja siitä kieltäytyvät tuomitaan siviilipalveluksesta kieltäytymisestä. Ehdottoman vankeusrangaistuksen pituus on kummassakin tapauksessa sama: puolet jäljellä olevasta siviilipalvelusajaksi muutetusta palvelusajasta.

Totaalikieltäytymisestä langetetun vankeusrangaistuksen kokonaan suorittaminen merkitsee käytännössä myös siviilipalveluksen suorittamista, sillä totaalikieltäytyjä vapautetaan vapautumisen yhteydessä asepalveluksesta rauhan aikana. Totaalikieltäytymisestä ei seuraa rikosrekisterimerkintää siviilipalveluksen ja siitä kieltäytymisen vakaumuksellisen luonteen vuoksi. Aseistakieltäytyjäliiton mukaan sen sijaan Supo saattaa tehdä siitä merkinnän omiin rekistereihinsä, josta saattaa olla haittaa hakiessa työpaikkaa, jossa vaaditaan turvallisuusselvitys. Muista vankeusrangaistuksista poiketen totaalikieltäytymisestä langetettu vankeusrangaistus kärsitään niin sanotusti päivästä päivään, eli yleinen ensikertalaista koskeva 1/2-sääntö ei päde. Myöskään muut vankila-aikaa lyhentävät poikkeussäännöt eivät ole voimassa. Vankeusrangaistus on kuitenkin mahdollista muuttaa ehdonalaiseksi rangaistusajan loppupäässä, jolloin tuomittu kärsii ehdonalaisen Siviilipalveluskeskuksessa. Toisinaan totaalikieltäytyjiä on myös armahdettu.
Totaalikieltäytyjät sijoitetaan yleensä avovankilaan, josta käsin työnteko ja opiskelu ovat helpommin järjestettävissä. Vuodesta 2011 lähtien totaalikieltäytyjien tuomitseminen valvontarangaistukseen, eli elektronisesti valvottuun kotiarestiin, on myös ollut mahdollista.

 Vapauttaminen syrjinnän perusteella 
Aiemmin totaalikieltäytyjille määrättiin vankeusrangaistuksia (Maksullinen artikkeli), mutta vuonna 2018 heitä alettiin vapauttaa syytteistä.

2018 helmikuussa Helsingin hovioikeus hylkäsi ensimmäistä kertaa totaalikieltäytyjän syytteen. Hovioikeus katsoi, että totaalikieltäytymisestä tuomitseminen on perustuslain mukaan syrjivää kohtelua verrattuna Jehovan todistajien vapauttamiseen asevelvollisuudesta.  

Tämän jälkeen totaalikieltäytyjien määrä kasvoi voimakkaasti ja tuomioistuimet vapauttivat heistä useita, kunnes eduskunta kumosi Jehovan todistajien erivapauden. Hallitus esitti Jehovan todistajien erivapauden kumoamista HE 139/2018Hallituksen esitysHE1392018 vp Eduskunta Viitattu 27.2.2019 ja kumoaminen astui voimaan 1. huhtikuuta 2019.Laki 330/2019 Finlex Viitattu 17.6.2019 Sen jälkeen totaalikieltäytyjät on jälleen tuomittu vankeuteen vakaumuksesta riippumatta.

 Oikeudellinen oravanpyörä 
Kuitenkin siinä tapauksessa, että totaalikieltäytyjä ei saa vankeustuomiota, lain mukaan hänet oli määrättävä uudelleen palvelukseen. Silloin hän joko suorittaa siviilipalveluksen tai kieltäytyy palveluksesta uudestaan. Uudesta kieltäytymisestä seurasi toinen rikosilmoitus. 1. tammikuuta 2022 lähtien siviilipalveluksesta kieltäytymisestä vapauttavan tuomion saaneita ei enää määrätä suorittamaan siviilipalvelusvelvollisuuttaan rauhan aikana. 

Kun Jehovan todistajia suosinut laki kumottiin, rangaistuksesta vapautetut totaalikieltäytyjät joutuivat uusimaan kieltäytymisensä. Syyttäjät katsoivat, että toinen kieltäytyminen oli uusi rikos, josta tulisi rangaista oikeudessa. Käräjäoikeus oli asiasta samaa mieltä. Käräjillä on tuomittu ainakin 19 sellaista totaalikieltäytyjää, jotka oli jo kertaalleen vapautettu syytteestä.

Euroopan ihmisoikeussopimuksen mukaan ketään ei saa syyttää tai rangaista kahdesti samassa asiassa (ne bis in idem). Tällä perusteella totaalikieltäytyjät valittivat tuomioistaan hovioikeuteen. Hovioikeus asettui totaalikieltäytyjien kannalle ja kumosi kolmen totaalikieltäytyjän uudet tuomiot.

 Totaalikieltäytyjien määrä ja motiivit 

Aseistakieltäytyjäliiton mukaan vuosina 1999–2006 totaalikieltäytyjiä on ollut vuosittain noin 40–80. Viime aikoina kieltäytyjiä on ollut muutamia kymmeniä vuodessa. Totaalikieltäytyjien motiivit teoilleen vaihtelevat. Heidät voidaan jakaa karkeasti kahteen pääryhmään: koko asevelvollisuutta vastustaviin ja siviilipalveluksen epäkohtia vastustaviin.

Tunnettuja totaalikieltäytyjiä ovat olleet muun muassa rap-muusikot Iso H ja Solonen sekä jyväskyläläinen aseistakieltäytyjä Jussi Hermaja. Suomen ensimmäinen totaalikieltäytyjä oli Tauno Tapanainen, joka vuoden 1931 asevelvollisuuslain voimaantultua kieltäytyi kaikesta palvelusta ainoana tuolloin vankilassa olleena aseistakieltäytyjänä.

+ Totaalikieltäytyjien ja rangaistusmuotojen määrät Vuosi  Vankila  Valvontarangaistus  Yhteensä 2000Totaalikieltäytyjä sai valvontapannan nilkkaansa Iltalehti 8.5.2014. 56  -  56 2001 45  -  45 2002 72  -  72 2003  55  -  55 2004 55  -  55 2005 60  -  60 2006 53  -  53 2007 39  -  39 2008 38  -  38 2009 22  -  22 2010 24  -  24 2011 20  -  20 2012 6  6  12 2013 14  29  43 2014 2  43  45  2015 7  46  53  2016 10  42  52  2017 3  30  33 2018 2  9  11 2019 2  4  6 2020 2  23  25  2021 2  12 14  2022 1  39  40   2023 ?  ? ? 

 Arvostelua vankeusrangaistusta kohtaan 

Aiemman siviilipalveluslain ollessa voimassa Amnesty International piti vuodesta 1999 lähtien suomalaisia siviilipalveluksesta kieltäytyneitä totaalikieltäytyjiä mielipidevankeina ja vaati heidän vapauttamistaan. Järjestö pitää myös uutta, vuonna 2008 voimaan tullutta siviilipalveluslakia rangaistuksenluontoisena ja syrjivänä, ja siten siviilipalveluksesta kieltäytyviä mielipidevankeina.

YK:n ihmisoikeuskomitea on toistuvasti kritisoinut Suomen siviilipalveluksen kestoa suhteessa asepalvelukseen. Erityisesti se "suosittelee, että Suomi takaa Jehovan todistajille annetun erivapauden asevelvollisuudesta myös muille aseistakieltäytyjien ryhmille."

Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutettu antoi huomautuksen seurantaraportissaan maaliskuussa 2006 arvostellen Suomen aseistakieltäytymislainsäädäntöä. Hän kiinnitti myös huomiota seikkaan, että edellisen raportin (syyskuu 2001) jälkeen edistystä ei ole tapahtunut.

 Katso myös 

 Luettelo tunnetuista totaalikieltäytyjistä
 Asevelvollisuus Suomessa
 Maanpuolustusvelvollisuus
 Aseistakieltäytyminen Suomessa
 Kansalaistottelemattomuus
 Kutsuntalakko

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

 Totaalikieltäytyminen. Aseistakieltäytyjäliitto.

 Siviilipalveluslaki 28.12.2007/1446 Finlex palvelussa.
 Asevelvollisuuslaki 28.12.2007/1438 Finlex palvelussa.
 Totaalikieltäytyjien päiväkirjoja/blogeja:
 Johannes Liljan vankilapäiväkirja
 Totaaliblogi
 Pannassa

 Yle Elävä arkisto: totaalikieltäytyminen
 Niinistö otti tiukan linjan - armahti yhden tuomitun. Tilastoja armahduksista Yle 17.1.2013.
 Totaalikieltäytyjien määrä kasvaa 10.10.2014 Yle TV1.
Rangaistukseen tuomitut totaalikieltäytyjät 2003 - 2022 Jari Pietiläinen, Helsingin Uutiset; 5.3.2023; viitattu 10.11.2023

Luokka:Aseistakieltäytyminen Suomessa
Luokka:Rikollisuus Suomessa