Tanis

Tanis ()Herodotos: Historiateos 2.166; Strabon: Geografika 17 s. 802; Klaudios Ptolemaios: Geografia 4.5.52. eli Djanet (; ) oli kaupunki muinaisessa Egyptissä. Se sijaitsi Ala-Egyptissä eli Niilin suistossa ja kuului Taniteen nomokseen, jonka pääkaupunki se oli. Nykyisin kaupungin paikalla sijaitsee San el-Hagarin (San al-Hagar) kylä.

Tanis oli Ala-Egyptin merkittävimpiä kaupunkeja. Se toimi koko Egyptin pääkaupunkina 21. ja 22. dynastian aikana.

 Maantiede 

Tanis sijaitsi Niilin suiston koillisosassa Niilin Tanitikos-suuhaaran varrella. Suuhaara sai nimensä kaupungista, ja tunnettiin myöhemmin latinaksi nimellä Ostium Taniticum. Se oli toiseksi itäisin Niilin suuhaaroista Pelusiakos-suuhaaran eli Pelusionin haaran jälkeen. Kaupungin paikka on noin 150 kilometriä koilliseen nykyisestä Kairosta, nykyisin kanavan varrella. Nykyinen San el-Hagarin kylä sijaitsee Taniksen rauniokummun eli tellin ja kanavan välissä. Taniksesta länteen sijaitsivat muun muassa Mendes ja Thmuis, etelään Avaris (Auaris), Pi-Ramses ja Fakussai, itään Herakleopolis Mikra ja Pelusion ja pohjoiseen rannikolla Tamiathis.

pienoiskuva|vasen|Taniksen arkeologista aluetta.
 Historia 

Tanis on ollut olemassa jo Egyptin 5. dynastian aikaan noin 2392–2282 eaa. Kaupunki kasvoi 12. dynastian ajasta lähtien. 14. dynastian aikana Niilin suisto tuli hyksojen valtaan, mutta ilmeisesti Tanis ei koskaan ollut näiden vallassa. Sen sijaan se tarjosi turvapaikan Memfiistä karkotetuille kuninkaille ja ylimystölle. Ramses II rakennutti kaupunkia 19. dynastian aikaan (1295–1186 eaa.). Vanhassa testamentissa kaupunki esiintyy nimellä Soan (vanhassa raamatunsuomennoksessa Sooan)., , , 

pienoiskuva|vasen|Taniksen kuninkaanhautoja.
Kolmannella välikaudella 21. dynastian aikana Taniksesta tuli Egyptin pääkaupunki, sillä se oli dynastian perustajan Smendesin (1069–1043 eaa.) kotikaupunki. Tanis pysyi pääkaupunkina myös 22. dynastian aikana. Todellisuudessa Egypti oli tuohon aikaan poliittisesti jakaantunut, ja Tanis oli lähinnä Ala-Egyptin pääkaupunki, siinä missä Ylä-Egyptiä hallittiin Thebasta. Tämän jälkeen Tanis menetti pääkaupunkiasemansa, ja Sais ja Memfis nousivat merkittäviksi sen ohi. Tanis säilyi kuitenkin tärkeänä paikalliskeskuksena ja nomoksen pääkaupunkina. Kaupunki sai merkitystään takaisin jonkin verran hellenistisellä kaudella eli ptolemaiosten aikana.

Tanis oli suuri kaupunki vielä roomalaisen kauden alussa eli ensimmäisen vuosisadan eaa. lopussa.Strabon: Geografika 17 s. 802. Se vaikuttaa menettäneen merkityksensä noin vuoteen 80 jaa. tultaessa, sillä Josephus kutsuu sitä pikkukaupungiksi.Josephus: Juutalaissodan historia 4.11.5. Varhaisella kristillisellä kaudella Tanis oli piispanistuin. Sen piispa Apollonios mainitaan vuoden 451 Khalkedonin kirkolliskokouksen osanottajien joukossa. Nykyisin Tanis on katolisen kirkon titulaaripiispan istuin nimellä Tanitanus (Tanasiensis, Tanensis). Kaupungin säilymistä pitkään edesauttoi oletettavasti sen pellavanviljely ja kangasteollisuus. Plinius vanhempi mainitsee tanislaisen pellavan Egyptin parhaaksi.Plinius vanhempi: Naturalis historia 9.1.

Kaupungin paikka säilyi asuttuna edelleen arabikaudella, mutta hylättiin 500-luvulta lähtien Manzalajärven tulvimisen vuoksi. Paikka oli kokonaan autiona viimeistään 1300-luvulla. Nykyisin paikalla oleva San el-Hagarin kylä perustettiin vuonna 1821.

Taniksen paikka tunnistettiin vuonna 1722. Ensimmäiset tieteelliset tutkimukset alueella suoritettiin vuonna 1798 Napoleonin sotaretken aikaan, ja kaupungista tehtiin ensimmäinen topografinen kartta. Ensimmäisiä arkeologisia kaivauksia suoritti Jean-Jacques Rifaud vuonna 1825. Tämän jälkeen Tanista ovat kaivaneet Auguste Mariette (1860–1864), Karl Richard Lepsius (1866), William Flinders Petrie (1883–1886) ja Pierre Montet (1922–1950-luku). Kaivaukset ovat jatkuneet edelleen 1980-luvulta 2000-luvulle. Varhaisessa tutkimuksessa Tanis tulkittiin joskus virheellisesti samaksi kaupungiksi kuin varhaisempi Pi-Ramses. Tämä johtuu siitä, että osa Taniksen temppeleiden rakentamiseen käytetyistä kivistä oli siirretty sieltä kaupungin rakentamisen yhteydessä 21. dynastian aikana.

 Rakennukset ja löydökset 
pienoiskuva|upright=0.95|Kaavakuva Taniksen Amunin temppelialueesta.
pienoiskuva|upright=0.95|Ennallistus Taniksen Amunin temppelistä.

Taniksen rauniokumpu on suurikokoinen ja korkea. Paikalta on löydetty useiden temppelien raunioita, joista huomattavin on Amonin temppeli. Taniksessa palvottiin etenkin Amonia, Mutia ja Khonsua, toisin sanoen samoja jumalia kuin Thebassakin, minkä vuoksi eräät tutkijat ovat nimittäneet Tanista ”pohjoiseksi Thebaksi”. Temppelialuetta kiersi suuri muuri. Asuinkorttelit sijaitsivat temppelialueen eteläpuolella. Löydöksiin lukeutuu myös muun muassa Horuksen temppeli sekä obeliskeja ja veistoksia. Mutin temppeliin kuului pyhä järvi.

Taniksessa on myös kolmannelta välikaudelta peräisin oleva nekropoli, josta Montet löysi vuosina 1939–1940 faarao Psusennes I:n, Amenemopen ja Shoshenk I:n haudat täysin koskemattomina. Lähes kaikkiin muihin Egyptin faaraoiden hautoihin on jo muinaisaikana tunkeuduttu. Haudoista löydettiin huomattava määrä kultaa ja jalokiviä.

 Populaarikulttuurissa 

Elokuvassa Kadonneen aarteen metsästäjät Tanis on liitonarkin viimeinen leposija, jossa se on kätkettynä salaiseen kammioon. Elokuvassa esitetään, että Egyptin faarao Siisak olisi vienyt arkin Tanikseen noin 980 eaa. Siinä väitetään myös virheellisesti, että kaupunki olisi jo tuolloin hautautunut kokonaisen vuoden kestäneessä hiekkamyrskyssä Jumalan raivosta ja pysynyt hautautuneena vuoteen 1936 saakka, jolloin se olisi löydetty.

 Lähteet 

 Kirjallisuutta 








 Aiheesta muualla 

Luokka:Aegyptuksen provinssin kaupungit
Luokka:Muinaisen Egyptin kaupungit