Helsingin poliisilaitos

Helsingin poliisilaitos (vuosina 1996–2008 Helsingin kihlakunnan poliisilaitos) on vuonna 1826 perustettu Suomen suurin poliisiyksikkö. Henkilökuntaa poliisilaitoksessa on noin 1 700, joista poliiseja noin 1 400. Vuoteen 2013 asti poliisilaitoksen alue oli väkiluvultaan myös Suomen suurin, nykyisin suurin laitos alueensa väkiluvultaan on Sisä-Suomen poliisilaitos.

Poliisilaitoksen toimintaa on vuodesta 2014 johtanut poliisipäällikkö Lasse Aapio, joka pidätettiin virastaan väliaikaisesti toukokuussa 2018. Poliisipäällikön sijaiseksi nimitettiin Tomi Vuori. Aapio palasi takaisin virkaansa kesällä 2019. Hovioikeus vapautti ylimmän poliisijohdon, mukaan lukien Lasse Aapion, syytteistä maaliskuussa 2021. 

Helsingin poliisilaitos vastaa Helsingin kaupungin yleisestä järjestyksestä ja turvallisuudesta, rikosten ennalta estämisestä, kattavasta rikostutkinnasta kaupungin alueella sekä poliisin lupapalveluiden tuottamisesta. Perustehtävien lisäksi poliisilaitoksella on runsaasti valtakunnallisia ja alueellisia poliisin erityistehtäviä.

 Yksiköt 

Laitoksen yksiköt ovat:

 Oikeusyksikkö
 Poliisitoimintayksikkö
 Esikunta
 Hälytys- ja valvontayksikkö
 Hälytys- ja valvontatoiminto
 Johtokeskus
 Ennalta estävä toiminto
 Lupa-asiat
 Erityistoimintayksikkö
 Erityispalvelut
 Liikennevalvontatoiminto
 Tukitoiminto
 Liikenneturvallisuuskeskus
 Tasavallan presidentin turvallisuusvartiosto
 Henkilösuojausyksikkö ja Ulkomaalaisasiat
 Rikostutkintayksikkö
 Rikostorjunta
 Ammattimainen rikollisuus
 Väkivaltarikokset
 Talous- ja petosrikokset

 Poliisiasemat 
Helsingin poliisilaitoksella on poliisiasemia kolme; Pasilassa kaksi (Poliisitalo 1 ja 2) sekä Malmilla yksi. Aiemmin poliisiasemia on ollut myös Punanotkonkadulla (Kaartin poliisitalo), Pienellä Roobertinkadulla (Keskustan poliisitalo) ja Itäkeskuksessa.

 Hälytys- ja valvontayksikkö 
Hälytys- ja valvontayksikkö vastaa yleisen järjestyksen ja turvallisuuden ylläpitämisestä, hälytystehtävistä, ennalta estävästä toiminnasta, lupa-asioista sekä osaltaan liikennevalvonnasta.  

Järjestyspoliisin partiot aloittavat työvuoronsa Pasilan ja Malmin poliisiasemilta. Poliisipartiot toimivat aluevastuullisesti vanhojen poliisipiirien alueella. 100-sarjan poliisipartiot entisen Eteläisen poliisipiirin alueella, 200-sarjan partiot entisen Pohjoisen poliisipiirin alueella ja 300-sarjan partiot entisen Itäisen poliisipiirin alueella.

 Johtokeskus 
Helsingin poliisilaitoksen johtokeskus mm. johtaa ja valvoo hälytyspartioiden toimintaa ja tarkoituksenmukaista sijoittumista yhdessä kenttäjohtajan kanssa. Johtokeskuksessa valvotaan yleistä järjestystä ja turvallisuutta ympäri Helsinkiä sijoitettujen valvontakameroiden avulla. Johtokeskus ylläpitää myös valtakunnallisesti poliisin operatiivista tilannekuvaa ja tiedottaa poliisin ylijohtoa merkittävistä tapahtumista.

 Ennalta estävä toiminto 
Tavoitteena on turvallisuuden parantaminen ja rikosten vähentäminen mm. lisäämällä yhteisöjen sosiaalista koheesiota, kontrollia ja yhteiskuntaan kohdistuvaa luottamusta, ehkäisemällä ja purkamalla yhteiskunnallista vastakkainasettelua ja radikalisoitumista, ehkäisemällä nuorten ja perheiden rikosoirehdintaa selvittämällä oirehdinnan yksilöllisiä syitä sekä ohjaamalla oikean avun piiriin.

 Lupa-asiat 
Lupapalveluyksikkö hoitaa mm. kaikki poliisilaitoksen passi, ajokortti ja arpajaislupa-asiat. Lisäksi yksikkö vastaa ampuma-aseiden lupamenettelyistä. Lupapalveluyksikön toimipaikka on Pasilan poliisitalo 2. 

 Rikostutkintayksikkö 
Helsingin poliisilaitos tutkii paikallispoliisina aluevastuun perusteella Helsingissä tapahtuneet rikokset ja muut poliisin tutkintavastuulle kuuluvat asiat. Näitä on yhteensä vuositasolla noin 100 000, ja päivittäin ilmoituksia tulee keskimäärin 200 kappaletta.

Helsingin rikostutkinnalle tulee tutkittavaksi myös muita yhteiskunnallisesti usein merkittäviäkin kokonaisuuksia.

Rikostutkintayksikössä on neljä eri toimintoa: rikostorjunta, ammattimainen rikollisuus, väkivaltarikokset, talous- ja petosrikokset.

 Rikostorjuntatoiminto 
Rikostorjuntatoiminnossa toimii pikatutkinta-ryhmä, joka vastaa suppean esitutkinnan jutuista, joissa kuulustelut on tehty kentällä yhden kosketuksen periaatteella, sekä rikostutkinnan esikäsittelytoiminnasta. Rikostorjuntatoiminto vastaa myös muusta päivittäisrikostutkinnasta. Toimintoon on keskitetty myös tukipalveluita, kuten tekninen rikostutkimuskeskus, analyysi- ja tiedusteluryhmä sekä rikostutkinnan asiakirjahallinto ja arkisto. Päivittäin yksiköstä lähtee syyttäjälaitokseen noin 60 esitutkintapöytäkirjaa.

 Ammattimainen rikollisuus -toiminto 
Toiminnossa tutkitaan käyttörikoksia vakavammat huumausainerikokset, törkeät omaisuusrikokset sekä ryöstöt. Toiminto vastaa myös järjestäytyneeseen ja vakavaan rikollisuuteen liittyvästä paljastamisesta ja rikostutkinnasta sekä rajat ylittävän rikollisuuden tutkinnasta.

 Väkivaltarikokset-toiminto 
Toiminto vastaa törkeiden väkivaltarikosten ja henkirikosten tutkinnasta, kuolemansyyn tutkinnasta ja kadonneita henkilöitä koskevasta tutkinnasta.

Toiminnossa toimii myös useita erityisryhmiä, joilla on omat vastuualueet. Näitä ovat seksuaalirikostutkinta, lähisuhdeväkivaltarikostutkinta, lapsiin kohdistuvien rikosten tutkinta, yleisvaarallisten ja luonnonvararikosten tutkinta (ympäristö- ja eläinrikokset) ja nuorisorikosten tutkintaryhmä.

 Talous- ja petosrikokset -toiminto 
Toiminnossa tutkitaan kaikki talous- ja petosrikokset. Näiden lisäksi toiminto vastaa työperäisten ihmiskaupparikosten tutkinnasta, tietotekniikkarikosten tutkinnasta sekä liiketoimintakiellon valvonnasta.

Rikospoliisin toimipaikka on Pasilan poliisitalo 1. Rikosylitarkastaja Jonna Turunen toimii Rikostutkintayksikön johtajana.

 Erityistoimintayksikkö 
Erityistoimintayksikkö vastaa yleisen järjestyksen ja turvallisuuden ylläpitämisestä, liikenteenvalvonnasta, erityisturvatoiminnasta, säilöön otettujen valvonnasta, poliisivankilatoiminnasta, ulkomaalaisasioista.

 Valmiusyksikkö Karhu 
Valmiusyksikkö Karhun toiminta-alueena on koko Suomi. Valmiusyksikköä käytetään panttivanki- ja linnoittautumistilanteissa sekä erilaisissa vartioimis- ja turvaamistehtävissä, vaarallisten henkilöiden kiinniotto- ja seurantatehtävissä. Valmiusyksikkö Karhuun hakeudutaan vapaaehtoisesti poliisissa testien kautta. Valmiusyksikkö eli ns. Karhu-ryhmä perustettiin vastaamaan vuoden 1975 Ety-kokouksen turvallisuudesta. Yksikkö lähtee hälytystehtävään vain pyynnöstä. Pyyntö tulee aina paikalliselta tai valtakunnalliselta poliisiyksiköltä tai -alueelta. Pyyntö tehdään Helsingin poliisilaitokselle, jonka päällikkö tai hänen sijaisensa tekee päätöksen asiasta.

 Liikennevalvontatoiminto 
Päätehtävänä on valvoa liikennettä tien päällä. Rattijuopumus-, ylinopeus- ja ajotapavalvontaa tehdään päivittäin. Liikennetoiminnon valvontaa kohdistetaan raskaaseen liikenteeseen, vaarallisten aineiden kuljetuksiin sekä jalankulkuun, pyöräilyyn ja sähköavusteisiin kulkuneuvoihin. Toiminnon vastuulla on kokousten ja valtiovierailuiden saattuetoiminta ja liikennejärjestelyt.

 Ratsupoliisi 
Ratsupoliisi on Helsingin poliisilaitoksen vanhin toiminnassa oleva yksikkö, perustettu vuonna 1882. Ratsupoliisi valvoo järjestystä yleensä Pohjoisen piirin alueella, mutta tarvittaessa muuallakin Helsingissä. Ratsupoliisi näkyy usein esim. yleisötilaisuuksissa, konserteissa ja urheilukilpailuissa. Noin 80 % työajasta on partiointia ratsain, mutta partiointia tehdään tarvittaessa myös poliisiautolla. Ratsupoliisin tallit sijaitsevat Ruskeasuon ratsastushallin yhteydessä.

 Venepoliisi 
Venepoliisi valvoo yleistä järjestystä ja turvallisuutta saaristossa ja vesialueilla. Vastuualueena on Helsingin kaupungin merialue ja saaristo, mutta tarvittaessa partioidaan myös Espoon ja Sipoon merialueilla. Venepoliisin toimipiste on Suomenlinnassa. 

 Koirapoliisi 
Koirapoliisilla on hälytystehtäviä ympäri vuorokauden. Käytössä on partiokoiria, jotka ovat erikoistuneet voimankäyttöön, jäljestykseen, henkilö- tai esine-etsintöihin.

 Tukitoiminnot: Helsingin poliisivankila 
Pasilan poliisitalossa sijaitsevassa poliisivankilassa säilytetään rikosperusteisesti kiinniotettuja henkilöitä.

Töölön kisahallissa aiemmin toimeet päihtyneiden ja poliisilain mukaan kiinniotettujen henkilöiden säilytystilat ovat siirtyneet myös Helsingin poliisivankilan tiloihin. 
Tilojen yhteydessä toimii myös Helsingin kaupungin selviämishoitoasema.

 Helsingin poliisilaitoksen soittokunta 
Helsingin poliisisoittokunta on valtakunnallisesti toimiva puhallinorkesteri, joka on sijoitettu Helsingin poliisilaitoksen liikenneturvallisuusyksikköön. Soittajat ovat mukana myös liikenneturvallisuustyössä. Noin puolet työajasta käytetään liikennepoliisin työhön.

 Henkilösuojaus 
Tasavallan presidentin turvallisuusvartiosto (Mäntyniemi, Presidentinlinna, Kultaranta).

Henkilösuojausyksikkö vastaa Suomen ylimmän valtiojohdon henkilösuojauksesta sekä kotimaassa että ulkomailla. Yksikkö huolehtii myös Suomeen saapuvien korkea-arvoisten vieraiden henkilösuojauksesta.

 Ulkomaalaisasiat 
Tehtävät: Turvapaikkahakemusten vastaanotto ja maasta poistaminen. 

Ulkomaalaisasioiden valtakunnalliset toiminnot: Matkanjärjestelyt mukaan lukien tilauslentopalautukset, maasta poistamisen ja säilöönottoasioiden koordinointi, EU ja muut kansainväliset asiat koskien maasta poistamista. 

 Poliisin liikenneturvallisuuskeskus 
Poliisin valtakunnallinen liikenneturvallisuuskeskus on perustettu vuonna 2014, ja se sijaitsee Malmin poliisitalossa. Valtakunnallinen liikenneturvallisuuskeskus on hallinnollisesti Helsingin poliisilaitoksen alainen. Tehtäviä ovat mm. automaattisessa liikennevalvonnassa todettujen rikkomusten ja rikosten käsittely ja valtakunnallinen liikenneanalyysi.

 Tietolähdetoiminnan oikeudenkäynti 

Helsingin poliisilaitoksen huumerikosyksikön päällikkö Jari Aarnio tuhosi yksikön tietolähderekisterin 2000-luvun lopulla, minkä jälkeen laitoksella ei ollut vuosiin yhtään rekisteröityä tietolähdettä. Tietolähteiden rekisteröinnistä oli säädetty laissa vuodesta 2005. Säännökset oli laadittu poliisihallinnon omissa työryhmissä, joissa Aarnio itse edusti Helsingin poliisia. Myöskään lain edellyttämää valtakunnallista tietolähderekisteriä ei ollut perustettu. Poliisihallituksen laillisuusvalvontatarkastuksessa syksyllä 2012 paljastui, ettei laitoksella ollut yhtään rekisteröityä tietolähdettä, vaikka huumerikosyksikkö tunnetusti käytti tietolähteitä aktiivisesti. Huumerikosyksikön työkulttuuri mahdollisti tilanteen: tutkintaryhmät eivät jakaneet tietoja keskenään, ja poliisilaitoksen johto luotti Aarnioon pitkään.

Aarnion vangitsemisen jälkeen marraskuussa 2013 sisäministeri Päivi Räsänen jätti tutkintapyynnön tietolähdetoiminnan laittomuuksista. Syytteet virkavelvollisuuden rikkomisesta nostettiin kahdeksaa henkilöä vastaan: poliisipäällikkö Lasse Aapioa, keskusrikospoliisin päällikkö Robin Lardotia, entistä poliisiylijohtaja Mikko Paateroa, entistä poliisikomentaja Jukka Riikosta, Aarniota ja kolmea muuta poliisia. Helsingin käräjäoikeus hylkäsi kesäkuussa 2019 kaikki syytteet katsoen, ettei valtakunnallista tietolähderekisteriä ollut perustettu, eikä poliiseilla siten ollut laillista paikkaa tietolähteiden kirjaamiseen.

Helsingin hovioikeus ei hyväksynyt käräjäoikeuden tulkintaa ja totesi, ettei vuonna 2005 voimaan tullut laki estänyt tietolähteiden rekisteröimistä. Hovioikeuden mukaan selitys rekisterin puuttumisesta oli esitetty ensimmäisen kerran vasta esitutkinnan yhteydessä, ja "jos laillista rekisteriä ei olisi katsottu olevan, johdonmukainen tulkinta olisi ollut se, ettei tiedonhankinta-asetuksen tarkoittamaa tietolähdetoimintaa olisi voitu harjoittaa".

Hovioikeus tuomitsi maaliskuussa 2021 Riikosen 50 päiväsakkoon tuottamuksellisesta virkavelvollisuuden rikkomisesta ja rikostarkastaja Petri Rainialan 100 päiväsakkoon tahallisesta virkavelvollisuuden rikkomisesta. Sakkotuomioiden lisäksi oikeudenkäyntikulut muodostuivat huomattaviksi: Riikosen kulut pelkästään käräjäoikeusvaiheessa olivat yli 116 000 euroa ja Rainialan vajaat 90 000 euroa. Aarnio tuomittiin tuottamuksellisesta virkavelvollisuuden rikkomisesta, mutta erillistä rangaistusta ei tuomittu hänen aiemman 13 vuoden vankeustuomionsa vuoksi. Aapio, Lardot ja Paatero vapautettiin syytteistä. Hovioikeus katsoi, ettei hallinnon puolella ollut riittävää tietoa Helsingin poliisin tietolähdetoiminnasta, eikä esimerkiksi apulaispoliisipäällikkönä toimineen Aapion näytetty ymmärtäneen kysellä tietolähdetoiminnan dokumentoinnin perään. Hovioikeuden mukaan tietolähdetoimintaa oli pyöritetty laitoksella vuosien ajan laittomasti: poliisikomentaja Riikonen ei reagoinut tietoihin ongelmista eikä Rainiala huolehtinut vastuulleen määrätystä toiminnasta. Hovioikeus totesi Rainialan perehtyneen aihealueeseen poikkeuksellisen syvällisesti: hän oli tehnyt jopa lisensiaatintyön tietolähteiden käytöstä. Kaikki kolme tuomittua hakivat valituslupaa korkeimmasta oikeudesta, mutta KKO ei myöntänyt valituslupaa joulukuussa 2021, joten hovioikeuden tuomiot jäivät lainvoimaisiksi. Valtakunnallinen tietolähderekisteri perustettiin lopulta kesällä 2018, 13 vuotta lain edellyttämän ajankohdan jälkeen.

 Katso myös 
 Helsingin Poliisi-Voimailijat

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 
 Helsingin poliisilaitos
 Helsingin poliisilaitos XIX vuosisadalla laitoksen täyttäessä 100 vuotta, Suomen Kuvalehti, 31.07.1926, nro 31, s. 10, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

Luokka:Suomen poliisitoimi
Poliisilaitos