Caesena

Caesena (lat.; ,Strabon: Geografika. )Klaudios Ptolemaios: Geografia. oli antiikin aikainen kaupunki Gallia cispadanassa Italiassa. Se on kehittynyt nykyiseksi Cesenan kaupungiksi ja sijiatsi sen paikalla.

 Maantiede 

Caesenan kaupunki sijaitsi Gallia cispadanassa eli Padus (nyk. Po) -joen eteläpuolisessa Galliassa pienen Sapis (nyk. Savio) -joen oikealla rannalla. Kaupunki oli Via Aemilian varrella, 20 roomalaisen mailin eli noin 30 kilometrin päässä Ariminumista (nyk. Rimini), lähellä kohtaa, jossa tie yhtyi Savion laakson kautta Ravennaan johtaneeseen tiehen.Strabon: Geografika 5.216; Plinius vanhempi: Naturalis historia 3.1.5 s. 20; Klaudios Ptolemaios: Geografia 3.1.46; Itinerarium Antonini Augusti s. 100, 126. Kaupungin alueen centuriatio eli maanjako oli samansuuntaista kuin Ariminumin siirtokunnalla.

Itinerarium Antonini Augustissa kaupungin nimeen liitetty epiteetti Curva (’Kaareva’) selittyy nykyisen Garampon kukkulan ulokkeella ja sillä, että Via Aemilian osuus kaupungin kohdalla seurasi kukkulan rinteitä päästäkseen Savion yli johtaneelle sillalle.Itinerarium Antonini Augusti s. 286. Se, että kaupunki olisi sijainnut kukkulalla, on vain oletus.

 Historia 

Caesena oli alun perin umbrialainen ja etruskilainen kaupunki. Sen nimi on alkuperältään esiroomalainen. Kaupunki tuli Rooman valtaan 200-luvulla eaa. Roomalaisella kaudella Caesana vaikuttaa olleen kukoistava municipium. Kaupungin nimi mainitaan ohimennen yhdessä Ciceron kirjeessä,Cicero: Kirjeet ystäville (Epistulae ad familiares) 16.27. ja se on ainoa merkittävämpi viittaus siihen antiikin historiassa ennen myöhäisantiikkia. Kaupungin asukkaasta käytettiin etnonyymejä Caesenas ja Caesenatis.

Länsi-Rooman valtakunnan romahduksen jälkeen Caesena mainitaan usein vahvana linnakkeena, ja se oli merkittävässä roolissa goottien ja Justinianuksen kenraalien välisissä goottisodissa.Prokopios: Goottisota (Bellum Gothicum) 1.1, 2.11, 19, 29, 3.6. Kaupunki oli piispanistuimen sijaintipaikka, mutta todennäköisesti vasta 500-luvun puolivälistä lähtien. Kaupunki tunnettiin antiikin aikana erityisesti laadukkaista viineistään, jotka kuuluivat Pohjois-Italian arvostetuimpiin.Plinius vanhempi: ''Naturalis historia 14.6.

 Rakennukset ja löydökset 

Kaupunkiin liittyviä löytöjä on tehty tasangolta nykyisen Garampon kukkulan juurella. Näihin kuuluu keramiikkakerrostumia tasavallan ajalta sekä kaksi mosaiikkilattiaa, jotka ajoitetaan kuuluineiksi 200-luvulla tehtyyn rakennukseen. Piirtokirjoituksissa mainitaan muun muassa kylpylät ja kulttikeskukset.

 Lähteet 

Luokka:Forlì-Cesenan maakunta
Luokka:Regio VIII Aemilian kaupungit