Länsilinjat

Länsilinjat Oy (vuoteen 1980 saakka Länsi-Linjat Oy Matti Viitaniemi: Länsilinjat Oy 1939–1989, s. 233. Tampere: Länsilinjat Oy, 1989.) on pirkanmaalainen linja-autoyritys.

Länsilinjat on viiden yrityksen konserni, johon kuuluvat emoyhtiö Länsilinjat Oy:n lisäksi Länsilinjat Liikenne Oy, Länsilinjat Kaupunkiliikenne Oy, Länsilinjat Huolto Oy ja matkatoimisto Lomalinja Oy. Vuonna 2018 konsernin liikevaihto oli 29 miljoonaa euroa, josta noin kolmannes muodostui Lomalinja Oy:n valmismatkatuotannosta ja loput pikavuoro-, seutu- ja kaupunkiliikenteestä. Konserni työllistää 290 henkilöä.Länsilinjat Oy 80 vuotta. Linja-lehti 3/2019, s. 52. Helsinki: Linja-autoliitto.  

Historiaa
Yritys on perustettu alun perin vuonna 1939, jolloin viisi pohjoissatakuntalaista, Hämeenkyrön ja Ikaalisten suunnasta Tampereelle ajanutta liikennöitsijää päätti yhdistää toimintansa 22 auton yhtiöksi. Kyseiset liikennöitsijät olivat Adrian Moisio Parkanosta, Akseli Johannes Myllymäki Hämeenkyröstä, Taave ja Eino Sarkki Viljakkalasta sekä Antti Antila Ikaalisista.Viitaniemi 1989, s. 43–46. Huomattavin edellä mainituista oli Adrian Moisio, joka oli aloittanut liikenteen Parkanosta Tampereelle vuonna 1928. Tätä linjaa hän pidensi Jalasjärvelle vuonna 1931 ja Kurikkaan vuonna 1932 sekä lopulta Vaasaan vuonna 1936. Myös A. J. Myllymäki alkoi liikennöidä Tampereelta Seinäjoelle vuonna 1934. 1930-luvun loppupuolella Adrian Moisiolla oli jo 13 linja-autoa, mutta kasvaneen velkataakan ja koventuneen kilpailun vuoksi hän päätti luopua linja-autoliikenteen harjoittamisesta, mikä oli ratkaiseva tekijä Länsilinjat Oy:n perustamiselle. Ennen Länsilinjojen perustamista Moisio ehti tarjota liikennettään porilaiselle Väinö Keto-Seppälälle, joka oli jo noussut merkittäväksi liikenteenharjoittajaksi Pohjois-Satakunnan ja Etelä-Pohjanmaan alueilla. Viitaniemi 1989, s. 22–41.

Uuden yrityksen syntyä edelsivät liki vuoden kestäneet sitkeät neuvottelut. Länsilinjat Oy:n perustamissopimus allekirjoitettiin Tampereen linja-autoasemalla pidetyssä kokouksessa 21. helmikuuta 1939 ja yhtiön virallinen perustamiskokous pidettiin 9. maaliskuuta. Kaikki edellä mainitut liikennöitsijät luovuttivat liikennöintioikeutensa ja kalustonsa uudelle yhtiölle. Länsilinjojen ensimmäisistä autoista kolme oli seka-autoja, koska yhtiön linjoilla kuljetettiin paljon maataloustuotteita. Viitaniemi 1989, s. 234. Yhtiön toimitusjohtajaksi päätettiin kutsua yhdistymisneuvotteluja vetänyt tamperelainen linja-autoliikennöitsijä Yrjö Penttilä, jonka johdossa oli kaksi muutakin linja-autoyhtiötä, Tähtivuori & Penttilä ja Viinikan Auto Oy. Kyseisten yhtiöiden liikennealue oli täysin erillään Länsilinjojen muiden osakkaiden linjoista. Penttilä oli aloittanut linja-autoliikenteen Tampereen Keskustorilta Koivistonkylään yhdessä Vihtori Tähtivuoren kanssa vuonna 1926. Tähtivuoren luovuttua osakkuudestaan vuonna 1955 yhtiö toimi nimellä Penttilä & Kumpp., kunnes se joutui lopettamaan toimintansa Koivistonkylän liikenteen siirryttyä Tampereen kaupungin liikennelaitoksen haltuun vuonna 1961. Viinikan Auto fuusioitiin Länsilinjoihin vuoden 1974 lopulla. Yrjö Penttilä osallistui aktiivisesti myös alan järjestötoimintaan – hän oli mm. Linja-autoliiton perustajajäsen – ja hän sai vuonna 1977 liikenneneuvoksen arvonimen.  Viitaniemi 1989, s. 48–55.  Muut Länsilinjojen perustajaosakkaat myivät omat osuutensa yhtiöstä Penttilälle 1970- ja 1980-lukujen aikana. 1980-luvun lopussa Länsilinjat Oy:n omistajina olivat Yrjö Penttilän lapset Esko Penttilä (toimitusjohtaja), Jorma Penttilä ja Asta Salomäki. Esko Penttilä toimi myös Linja-autoliiton puheenjohtajana vuosina 1975–1995. Viitaniemi 1989, s. 230. 

Talvi- ja jatkosodan aikana varsin huomattava osa vasta perustetun yrityksen linja-autoista joutui puolustusvoimien käyttöön. Sotien jälkeisinä vuosina varaosa- ja rengaspula haittasivat pahoin liikenteen hoitoa, mutta vuonna 1948 pystyttiin jo liikennöimään lähes normaalisti. Vakavaa takaiskua merkitsi oman korjaamon ja autohallin palo vuonna 1954; palossa menetettiin myös yksi linja-auto. Tuhoutuneen rakennuksen tilalle valmistui kuitenkin uusi vielä samana vuonna. Viitaniemi 1989, s. 228–229. Vuonna 1959 Länsilinjat oli Linja-autoliiton 20:nneksi suurin jäsenyritys 31 autolla, ja vuonna 1972 yhtiö oli sijalla 21 automäärällä 51. 

1970-luvulle saakka Länsilinjojen linjaverkosto muodostui pääasiassa pitkistä maaseutulinjoista, jotka suuntautuivat Tampereelta Kankaanpäähän (Ikaalisten ja Lavian kautta), Karviaan, Seinäjoelle ja Vaasaan. Huomattava merkitys yhtiölle oli Ylöjärvellä toimineen Outokumpu Oy:n Paroisten kaivoksen työläiskuljetuksilla 1950-luvulla. Myöhemmin yhtiölle tuli runsaasti koululaisten kuljetuksia Hämeenkyrön, Ikaalisten ja Parkanon sekä 1960-luvun lopulta lähtien myös Lavian alueilla. Ensimmäisen pikavuoronsa yhtiö sai yhdessä jalasjärveläisen Eero Lumiahon Liikenteen kanssa välille Tampere–Parkano–Vaasa vuonna 1962, minkä mahdollisti valtatie 3:n uudelleenrakennus. Tätä oli edeltänyt ns. nopean liikenteen aikataulu välillä Tampere–Parkano vuodesta 1950. Vuonna 1976 Tampereen ja Vaasan välinen pikavuoro tuli kokonaan Länsilinjat Oy:n hoidettavaksi. Viitaniemi 1989, s. 229. Maaltamuuton ja henkilöautoistumisen aiheuttama matkustajakato alkoi 1960-luvulta lähtien tuntua myös Länsilinjojen vakiovuoroilla. 1970-luvun loppupuolelta lähtien yhtiö alkoi kehittää voimakkaasti tilausajosektoriaan, mihin kuului myös oman matkatoimiston – Ajurimatkat Oy:n – perustaminen vuonna 1977. Viitaniemi 1989, s. 187.

1960-luvun lopulta lähtien yhtiöön on yritysostojen myötä liitetty useita Tampereella sekä Pohjois-Satakunnan ja Luoteis-Pirkanmaan alueella toimineita pienempiä liikenneyrityksiä. Länsilinjojen siihen asti suurin yrityskauppa oli kurulaisen Artturi Tiuran 30 auton yrityksen osto vuonna 1979. Vuoden 1988 lopussa Länsilinjat Oy:ssä työskenteli 170 henkilöä ja sillä oli 105 linja-autoa. Vuonna 1991 Länsilinjat oli yksi ExpressBus-yhteenliittymän perustajaosakkaista, ja pikavuorojen tuotteistamisesta saatujen kokemusten perusteella yhtiö keskitti tilausajotoimintansa LL Charter -tunnuksen alle vuonna 1994. Länsilinjojen täyttäessä 60 vuotta yhtiön liikevaihto oli 57,6 miljoonaa markkaa, josta lähi- ja seutuliikenteen osuus oli 35 prosenttia, vakiovuoroliikenteen 30 prosenttia, pikavuorojen 20 prosenttia ja tilausajojen osuus 15 prosenttia. Vuonna 1999 yhtiössä työskenteli 140 henkilöä ja sillä oli 85 linja-autoa. Pekka Paloranta: 60-vuotias Länsilinjat uskoo tuotteistamiseen. Bussiammattilainen 2/1999, s. 14–17.</ref>

Maaliskuussa 1995 Esko ja Jorma Penttilä sekä Asta Salomäki myivät yhtiön koko osakekannan liikemies Jorma Kulmalalle, ja Länsilinjojen toimitusjohtajaksi tuli ekonomi Matti Rantanen.Bussiammattilainen 2/1995, s. 10. Helsinki: Linja-autoliitto, 1995. Saman vuoden toukokuun alussa Jorma Kulmala myi osake-enemmistön Jorma Penttilän tyttärille Terhi Penttilälle ja Tiina Vesalalle.Bussiammattilainen 3/1995, s. 24. Helsinki: Linja-autoliitto, 1995.

Liikenne

Yhtiö ajaa lähiliikennettä Tampereelta Nokialle ja Ylöjärvelle, vakiovuoroja muun muassa Kuruun, Parkanoon ja Kankaanpäähän sekä ExpressBus-pikavuororeittejä Tampereelta muun muassa Helsinkiin, Vaasaan ja Kokkolaan Seinäjoen kautta. 1960-luvun lopulta lähtien Länsilinjat liikennöi parinkymmenen vuoden ajan myös Poriin yhdessä porilaisen V. Keto-Seppälä Oy:n kanssa.  Ossi Säpyskä: Pirkanmaan autoliikenteen vaiheet, s. 186–191. Tampere: Pirkanmaan Autoalan Veteraanit ry, 1988. 

Länsilinjat on menestynyt myös Tampereen joukkoliikenneyksikön kilpailutuksissa Tampereen seudun joukkoliikenteen järjestämään liikenteeseen. Näistä liikennöidään linjoja 11, 13, 27, 28, 30, 31, 32, 39, 44, 45, 46, 71, 72,73, 77 ja 78. Turun seudulla Länsilinjat liikennöi linjoja 201, 203, 206, N2, N4, N5, N14, R1 ja R2. Joensuussa Länsilinjat Oy liikennöi Joensuun seudun joukkoliikenteen (Jojo) reittejä 1-13. Jyväskylän Linkki-liikenteestä Länsilinjat Oy ajaa linjat 1, 1M, 2, 2M, 4, 19 ja 42.

Hämeenlinnan kaupunkiliikenteessä Länsilinjat Oy ajaa linjat 5 ja 10.

Länsilinjat työllistää noin 165 henkilöä ja sillä on 108 linja-autoa. Nykyään yrityksen toimitusjohtajana toimii Terhi Penttilä, joka on ensimmäisen toimitusjohtajan Yrjö Penttilän pojantytär. Yhtiön omistavat Terhi Penttilä ja hänen sisarensa Tiina Vesala.Nette Tuominen: Tulevaisuuden bussissa ei pakokaasu haise: 75-vuotias Länsilinjat elää mukana muutoksessa. Aamulehti 5. kesäkuuta 2014, s. A17. Yrityksen päätoimipaikka sijaitsee Tampereella Sarankulman kaupunginosassa vuonna 1984 valmistuneessa kiinteistössä. Aikaisemmin yhtiön toimisto oli linja-autoasemalla ja autohalli Koivistonkylän kaupunginosassa. 

Joulukuussa 2018 Länsilinjat voitti Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksen joukkoliikenteen kilpailutuksessa Satakunnan Liikenteen pikavuoroliikenteen välillä Huittinen-Tampere ja aloitti reitillä tammikuussa 2019. Länsilinjat myös voitti Satakunnan Liikenteen Pori-Kankaanpää-vakiovuorot, Kankaanpään seutuliikenteen ja seutuliikennettä Huittisissa. Liikenne aloitettiin kesäkuussa 2019.

 Yritysostot 

 1954 Laajan Linja Oy, Ikaalinen
 1968 Urho Pitkäjärvi, Lavia
 1971 Laila Frantsila, Hämeenkyrö
 1972 Elli Saarikko, Lavia
 1974 Viinikan Auto Oy, Tampere
 1979 A Tiura Oy, Kuru
 1985 Veikko Viitanen Ky, Tampere
 1988 E. Myllymäki Oy, Tampere
 1989 Nikkilän Liikenne Oy, Hämeenkyrö
 1989 Lauttakylän Auto Oy, Huittinen (myyty 1995 Koiviston Auto -yhtymälle)
Linja-autoliikenteen harjoittajat Suomessa, 2. täydennetty painos 1987 Suomen Linja‑autohistoriallinen Seura r.y. 

Toimitusjohtajat
 Yrjö Penttilä 1939–1969
 Eino Sarkki 1969–1975
 Esko Penttilä 1975–1995
 Matti Rantanen 1995–1996
 Jorma Penttilä 1996–2008
 Terhi Penttilä 2008–2024
 Jukka Ylitalo 2024-
<ref>Linja-lehti 3/2019, s. 52.

Lähteet

Aiheesta muualla
Yrityksen kotisivut
 Viitaniemi, Matti: Länsilinjat Oy 1939-1989. Länsilinjat 1989, Tampere. .
 Bussikirjasto – Länsilinjan kalustoluettelo

Luokka:Suomalaiset linja-autoyhtiöt
Luokka:Tampereen liikenne