J. R. Aspelin

Johannes Reinhold Aspelin (1. elokuuta 1842 Messukylä – 29. toukokuuta 1915 Helsinki) oli suomalainen arkeologi. Hän oli Suomen ensimmäinen valtionarkeologi, Helsingin yliopiston ensimmäinen arkeologian professori ja ylipäätään Suomen ensimmäinen koulutettu arkeologi.Suomen muinaismuistoyhdistys: Historia , viitattu 7.12.2015 Hän perusti Valtion historiallisen museon (Kansallismuseon edeltäjä) ja toimiessaan Helsingin yliopiston muinaistieteen professorina hän loi myös pohjan arkeologian opetukselle ja tutkimukselle Suomessa.

Elämä

Aspelinin vanhemmat olivat kirkkoherra Bror Henrik Reinhold Aspelin ja Gustafva Snellman. Hän pääsi ylioppilaaksi 1862 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1866, maisteriksi 1869, lisensiaatiksi 1876 ja tohtoriksi 1877. Aspelin opiskeli myös Moskovan yliopistossa ja teki useita tutkimusretkiä Venäjän suomensukuisten kansojen asuinalueille. Hän teki myös opintomatkan pohjoismaihin, Saksaan, Ranskaan, Puolaan ja Baltiaan.

Vuonna 1870 Aspelin oli yhdessä K. A. Castrenin ja Emil Nervanderin kanssa aloitteentekijänä Suomen muinaismuistoyhdistyksen perustamisessa. Yhdistyksen tavoitteeksi määriteltiin luoda edellytykset muinaismuistojen suojelulle ja arkeologisen tutkimuksen aloittamiselle sekä herättää kansalaisten kiinnostus arkeologista perintöä kohtaan.

Väitöskirjassaan Suomalais-ugrilaisen muinaistutkinnon alkeita (1875) Aspelin esitti että suomalais-ugrilaisten kansojen alkujuuret olivat Altain vuoristossa ja Jenisein seudulla, josta he olivat vähitellen pronssikauden aikana vaeltaneet länteen Uralille. Alkuperäisillä asuinpaikoillaan he olivat Aspelinin mukaan käyttäneet pronssia esineiden valmistukseen, mutta siirryttyään uusille asuinsijoille esimerkiksi Karjalaan he joutuivat tekemään esineet kivestä metallin puutteen takia. Tämä teorian osoitti virheelliseksi A. M. Tallgren jo 1900-luvun alussa. 

Aspelin toimi Helsingin yliopiston historiallis-kansatieteellisen museon amanuenssina 1875–1878, Ritarihuoneen genealogina 1878–1882, Helsingin yliopiston muinaistieteen ylimääräisenä professorina 1878−1885 sekä Muinaistieteellisen toimikunnan johtajana eli valtionarkeologina 1885–1915. Hän oli Suomen muinaismuistoyhdistyksen sihteerinä 1870–1871 ja 1874–1885 sekä yhdistyksen puheenjohtajana 1885–1915. Aspelin oli myös Suomen Matkailijayhdistyksen puheenjohtajana 1892–1907.

Viron kulttuurihistoriassa Aspelin muistetaan vierailusta ensimmäisillä, vuoden 1869 laulujuhlilla Tartossa.

J. R. Aspelinin veljiä olivat kirjallisuus- ja taidehistorioitsija Eliel Aspelin-Haapkylä sekä opettaja ja päätoimittaja Henrik Emanuel Aspelin.

 Teokset 
 Kertomus Maalahden pitäjästä. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, Helsinki 1866
 Korsholman linna ja lääni keskiajalla. Helsinki 1869
 Tavoista ja kielimurteesta Ylivetelin pitäjässä. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, Helsinki 1870
 Kokoilemia muinaistutkinnon alalta. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, Helsinki 1871
 Savonlinna 1475–1875. G. W. Edlund, Helsinki 1875
 Suomalais-ugrilaisen muinaistutkinnon alkeita, väitöskirja. 1875
 Luetteloja muinaisjäännöksistä. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, Helsinki 1877
 Muinaisjäännöksiä Suomen suvun asumusaloilta I–V. G. W. Edlund, Helsinki 1877–1884 (uusi näköispainos Art House, Helsinki 1992)
 Muistoonpanoja taiteilijoista ennen aikaan. Suomen historiallinen seura, Helsinki 1881–1884
 Kaarina Maununtyttären muisto: Kaukovalta Hannun kertoma. Holm, Helsinki 1885

 Olavinlinna: kertomus linnan rakennuksista, tehty ennen linnan korjaamista 1872–1877. WSOY 1886
 Inscriptions de l'Iénisseï, 1889
 Types de peuples de l'ancienne Asie centrale: souvenir de l'lenissei; dédié à la Société imp. d'archéologie de Moscou. Helsinki 1890
 Slottsbacken och Herregårdstornet i Ekenäs. Helsingfors 1892
 M. A. Castrén'in muinaistieteellinen perintö. Suomalais-ugrilainen seura, Helsinki 1913–1918
 Alt-altaische Kunstdenkmäler: Briefe und Bildermaterial von J. R. Aspelins Reisen in Sibirien und der Mongolei 1887–1889. Finnische Altertumsgesellschaft, Helsinki 1931
 Opuscula Aspeliniana: kirjoitelmia kulttuurihistoriamme varhaistaipaleelta: J. R. Aspelinin satavuotispäiväksi 1.8.1942, I–II. Suomen muinaismuistoyhdistys, Helsinki 1942
 Suomen mustalaiset: kirjoitussarja Uudessa Suomettaressa 1894–95 H. A. Reinholmin aineiston pohjalta. Tuohivirsu, Helsinki 1994

 Lähteet 
 Wikiaineisto: Kuka kukin oli 1961 
 Antti Manninen: J.R. Aspelin oli Suomen ensimmäinen valtionarkeologi.  Helsingin Sanomat 1.6.2008
 Elävä kivikausi: J.R Aspelin ja kansallisromantiikka

Viitteet

 Aiheesta muualla 


 Vapaasti ladattavia J. R. Aspelinin e-kirjoja Project Gutenbergiltä ja Projekti Lönnrotilta
Etelä-Pohjanmaan kartta 1550–60 : kokoilemia muinaistutkinnon alalta / J. R. Aspelin. Helsinki 1871. Kansalliskirjaston kappaleen digitaalinen kopio.

Luokka:Helsingin yliopiston professorit
Luokka:Suomalaiset arkeologit
Luokka:Vuonna 1842 syntyneet
Luokka:Vuonna 1915 kuolleet
Luokka:Suomalaiset professorit
Luokka:Museoviraston johtajat
Luokka:Suomalaiset sukututkijat