Eurokolikot

Eurokolikoita on kahdeksan eriarvoista, yhdestä sentistä kahteen euroon (yksi euro jakautuu sataan senttiin). Kolikot otettiin käyttöön 1. tammikuuta 2002. Maat aloittivat kolikoiden valmistamisen 1999 ja löivät niihin vuosiluvun 2002, paitsi Alankomaat, Belgia, Espanja, Ranska ja Suomi, jotka löivät kolikoihin valmistusvuoden. 

Kolikoiden arvopuoli (klaava) on kaikissa euromaissa yhtäläinen, mutta tunnuspuolen (kruuna) on jokainen euroalueen maa suunnitellut itse. Tämän vuoksi kustakin kolikosta on useita eri malleja liikkeessä samaan aikaan.

Kolikot ovat Euroopan unionin jäsenmaiden kansallisten rahapajojen valmistamia. Kaikissa euromaissa ei ole rahapajaa, ja näiden maiden kolikot on valmistettu jossakin toisessa EU-maassa sen mukaan, miltä rahapajalta on saatu edullisin tarjous valmistuskustannuksista (esimerkiksi Viron eurokolikot Suomen Rahapajalla ). Valmistusmäärissä noudatetaan tiukkoja kansallisia kiintiöitä, ja valuuttaa kokonaisuudessaan hallinnoi Euroopan keskuspankki (EKP).

 Kuvaus 
 Kolikoiden koot ja käytetyt metallit 
Kolikoiden arvot, koot ja niissä käytetyt metalliseokset ovat seuraavat:

 Kuva  Arvo Halkaisija Paksuus Massa Syrjä  Kuva syrjästä Materiaali 65px 1 sentti 16,25 mm 1,67 mm 2,30 g sileä  Image:EUR_0.01_edge_(2002_issue).pngkuparipinnoitettu teräs(94,35 % teräs, 5,65 % kupari) 75px 2 senttiä 18,75 mm 1,67 mm 3,06 g sileä, jossa ura Image:EUR_0.02_edge_(2002_issue).png  85px 5 senttiä 21,25 mm 1,67 mm 3,92 g sileä Image:EUR_0.05_edge_(2002_issue).png  79px 10 senttiä 19,75 mm 1,93 mm 4,10 g tiheästi rihlattu muotoiltu syrjä (40 rihlaa) Image:EUR_0.10_edge_(2007_issue).png Nordic Gold(89 % kupari, 5 % alumiini, 5 % sinkki, 1 % tina) 89px 20 senttiä 22,25 mm 2,14 mm 5,74 g sileä, 7 lovea  139px97px 50 senttiä 24,25 mm 2,38 mm 7,80 g tiheästi rihlattu muotoiltu syrjä (50 rihlaa) Image:EUR_0.50_edge_(2007_issue).png 93px 1 euro 23,25 mm 2,33 mm 7,50 g jaksoittainen rihlaus (3 × 29 rihlaa) Image:EUR_1_edge_(2007_issue).png rengas: uushopeaa (75 % kupari, 20 % sinkki, 5% nikkeli)
keskiosa: kolmikerrosmetallia (nikkelikupari–nikkeli–nikkelikupari)  103px 2 euroa 25,75 mm 2,20 mm 8,50 g tekstireunustus (maakohtainen), tiheä rihlaus (252 rihlaa) Image:EUR_2_edge_(2007_issue).png rengas: nikkelikuparia (75 % kupari, 25 % nikkeli)
keskiosa: kolmikerrosmetallia (uushopea–nikkeli–uushopea) 

Käytetyistä metalliseoksista nikkelimessinki ja Nordic Gold ovat väriltään keltaisia, nikkelikupari vaaleanharmaata.

 Yhteinen puoli 

Kolikkojen yhteiset puolet on suunnitellut belgialainen Luc Luycxhttp://www.kunnallislehti.fi/artikkelit/joulukuu01/291201.html , jonka nimikirjaimet "kaksois-L" ovat pienellä kolikoiden arvopuolella.

Kolikkojen arvopuoli on yhteinen kaikissa jäsenmaissa. Arvopuolella on rahan nimellisarvo sekä kartta-aihe, joka 1, 2 ja 5 sentin kolikoissa esittää Eurooppaa osana maapalloa ja suuremmissa kolikoissa vuoden 2007 alusta koko Eurooppaa HS 27.12.2006: Eurokolikot saavat ensi vuonna uudet kartat .

Ennen vuotta 2007 10 sentin ja sitä suuremmissa kolikoissa kuva-aiheena oli vain vuosien 1995–2004 aikaisia EU:n jäsenmaita esittävä kartta. 1.5.2004 tapahtuneen EU:n laajentumisen vuoksi kartta-aihe kuitenkin oli jo vanhentunut ja olisi myöhemmin entisestään jäänyt jälkeen todellisesta EU:n kartasta, kun EU laajentuu lisää. Siksi 10 sentin ja sitä suuremmissa kolikoissa päätettiin korvata vuoden 2007 alusta lähtien pelkkiä EU-maita esittävä kartta koko maantieteellistä Eurooppaa esittävällä kartalla. Uuden kartan käyttöönotto ei tosin ollut pakollista vielä vuoden 2007 alusta, ja Italia, Itävalta, Portugali, San Marino ja Vatikaanivaltio löivät kolikoitaan vielä vuonna 2007 vanhalla kartalla. Alle 10 sentin kolikoihin muutosta ei tarvittu. Vanhoja kolikoita ei kuitenkaan vedetty pois käytöstä, vaan ne säilyttivät arvonsa ja niiden käyttö maksuliikenteessä jatkuu. 

 Kansalliset puolet  
Toisen puolen eli niin sanotun kansallisen puolen aiheen päättää kukin kansallinen keskuspankki. Kansallisella puolella on kuitenkin aina oltava EU:n 12 tähteä sekä kolikon lyöntivuosi. Poikkeuksena käteiseuron käyttöönottoa edeltänyt 3 vuoden siirtymäaika, jolloin kolikoihin sai lyödä joko lyöntivuoden tai käyttöönottovuoden 2002.

Nykyisin voimassa olevien päätösten mukaan ainakin euroalueeseen tulevaisuudessa liittyvien uusien jäsenmaiden kolikoissa on kansallisella puolella oltava myös valtion nimi tai sen lyhenne. Joidenkin nykyistenkin jäsenmaiden kolikoissa valtion nimi on jo ilmaistu, esim. España tai RF (République Française), mutta tämä on pohjautunut vapaaehtoisuuteen. Lisäksi kansallisella puolella ei tule toistaa rahan arvoa ja nimeä; tähän kuitenkin sallitaan poikkeus, jos maassa on käytössä eri kirjainmerkistö, esimerkkinä Kreikka nykyisine kolikoineen. Ennen vuotta 2007 lyödyistä kolikoista kreikkalaisten lisäksi ainoastaan itävaltalaisissa on ollut arvomerkinnät myös kansallisella puolella.

Ainakin osassa Euroopan monarkioista on perinteenä tai lakiin kirjattuna vaatimuksena, että kolikkosarjan joissakin tai kaikissa kolikoissa on vallassa olevan monarkin kuva. Tämä näkyy myös näiden maiden eurokolikoissa. Samaa käytäntöä noudattaa myös Vatikaanivaltio. Näillä mailla on oikeus vaihtaa kolikoihinsa uudet kuvat hallitsijan vaihduttua tai muutoin 15 vuoden välein hallitsijan kuvan päivittämiseksi hänen piirteisiinsä iän myötä tulevien muutosten mukaan. Muiden euromaiden tulee säilyttää kolikoidensa kansalliset kuva-aiheet vakioina (pieniä yksityiskohtien muutoksia lukuun ottamatta). 

Euroopan unioniin kuuluvat euromaat ovat Alankomaat, Belgia, Bulgaria, Espanja, Irlanti, Italia, Itävalta, Kreikka, Kroatia, Kypros, Latvia, Liettua, Luxemburg, Malta, Portugali, Ranska, Saksa, Slovakia, Slovenia, Suomi ja Viro. EU:hun kuulumattomat San Marino ja  Vatikaani tuottavat eurokolikoita  Italian kiintiöstä ja Monaco Ranskan kiintiöstä. Myös Andorra käyttää euroja, mutta sillä oikeus omalla kuva-aiheellaan varustettuihin kolikoihin 1. heinäkuuta 2013 alkaen. Andorra suunnitteli julkaisevansa omat kolikkonsa maalis-huhtikuussa 2014. Ensimmäisiä rahoja alettiin kuitenkin viivästysten takia painamaan vasta heinäkuussa. Lopullinen rahojen julkaisupäivä ilmoitettiin loppuvuodelle 2014. Myöhemmin ilmoitettiin että kolikot julkaistaan 15. tammikuuta 2015Els sets estàndard de monedes d’euro andorranes es podran sol·licitar a partir d’aquest dimarts a la tarda.

Bulgaria suunnitteli alun perin liittyvänsä euroon vuonna 2015Bulgaria puts off Eurozone membership for 2015. Bulgarian pitää kuitenkin olla vähintään kaksi vuotta Euroopan vaihtokurssimekanismin ERM II:n jäsen, mihin Bulgaria liittyi heinäkuussa 2020, jonka jälkeen Bulgaria ilmoitti liittyvänsä euroon vuonna 2024Bulgaria, Croatia take vital step to joining euroBulgaria sticks to plans to adopt the euro from Jan 1, 2024. Myöhemmin liittymisvuotta lykättiin vuoteen 2025Bulgaria gives up its goal to join eurozone in 2024 ja korkean inflaation takia vuoteen 2026Bulgaria passes law to adopt the euroBulgaria looks to join the euro in January 2026. Romania suunnitteli alun perin ottavansa euron käyttöön vuonna 2019Romania Sets 2019 as Target Date to Join Euro Area, Voinea Says. Myöhemmin elokuussa 2017 Romanian ulkoministeri Teodor Meleșcanu ilmoitti Romanian ottavan euron valuutakseen vasta vuonna 2022Romania may join eurozone in 2022 says foreign minister. Myöhemmin liittymistä lykättiin vuoteen 2024Romanias ruling party congress votes to join euro in 2024 ja vielä pidemmälle vuoteen 2029Romania to postpone euro adoption target until 2029.

Kosovo ja Montenegro ovat yksipuolisesti ottaneet euron käyttöön vuonna 2002 ja käyttäneet sitä sen käyttöönoton jälkeen, sillä aiemmin ne käyttivät Saksan markkaa Jugoslavian dinaarin sijaan. Tämä johtui poliittisista huolenaiheista, että Serbia käyttäisi valuuttaa näiden maakuntien epävakauttamiseen (Montenegro oli tuolloin unionissa Serbian kanssa), joten ne saivat länsimaista apua markan käyttöönotossa ja käytössä (vaikka dinaarin tai minkään muun valuutan käytölle ei ollut rajoituksia). Ne siirtyivät euroon, kun markka korvattiin, mutta eivät ole allekirjoittaneet valuuttasopimusta EKP:n kanssa; maat ovat pikemminkin riippuvaisia jo liikkeessä olevasta eurostaEuro used as legal tender in non-EU nationsKOUCHNER SIGNS REGULATION ON FOREIGN CURRENCY. Kosovo ja Montenegro eivät vielä lyö omia kolikoita.

 Valtio ja sen eurokolikot Käteisenkäyttöönottovuosi Kuva-aiheetA. Euroalue  Alankomaalaiset eurokolikot 2002 
 1 c – 2 €: kuningatar Beatrixin vasemmalle katsova sivuprofiilikuva ja sanat Beatrix, Koningin der Nederlanden (). Kuvan muotoilu on euroarvoisissa kolikoissa erilainen kuin senttiarvoisissa.  Belgialaiset eurokolikot 2002 
 1 c – 2 €: kuningas Albert II:n vasemmalle katsova sivuprofiilikuva  Bulgarialaiset eurokolikot 1. tammikuuta 2026 1 c – 50 c: Madaran ratsastaja
 1 €: Johannes Rilalainen, bulgarialainen pyhimys
 2 €: Paisij Hilendarski, bulgarialainen uskonnollisen yhteisön edustaja  Espanjalaiset eurokolikot 2002 
 1 c – 5 c: Santiago de Compostelan katedraali
 20 c – 50 c: Miguel de Cervantesin kuva
 1 € – 2 €: kuningas Juan Carlos I  Irlantilaiset eurokolikot 2002 1 c – 2 €: iiriläisharppu (suunnittelija Jarlath Hayes)  Italialaiset eurokolikot 2002 1 c: Castel del Monten linna
 2 c: Mole Antonelliana, vuonna 1863 suunniteltu kupoli
 5 c: amfiteatteri Colosseum
 10 c: yksityiskohta Sandro Botticellin maalauksesta Venuksen syntymä
 20 c: Umberto Boccionin suunnittelema veistos
 50 c: keisari Marcus Aurelius ratsastamassa
 1 €: Vitruviuksen mies, Leonardo da Vincin piirros ihmisen ruumiinosien suhteista toisiinsa
 2 €: Rafaelin tekemä Dante Alighierin muotokuva  Itävaltalaiset eurokolikot 2002 1 c: katkeronkukka (katso Gentianales)
 2 c: alppitähti 
 5 c: alppiesikko
 10 c: Stephansdom (Pyhän Tapanin katedraali)
 20 c: Belvederen barokkilinna
 50 c: Secession-rakennus Wienissä
 1 €: säveltäjä Wolfgang Amadeus Mozart 
 2 €: Nobel-rauhanpalkittu kirjailija Bertha von Suttner   Kreikkalaiset eurokolikot 2002 1 c: ateenalainen kolmisoutu -sota-alus
 2 c: korvetti-tyyppinen purjelaiva
 5 c: säiliöalus
 10 c: Rigas Velestinlis-Fereos (1757–1798)
 20 c: Ioannis Capodistrias (1776–1831)
 50 c: Eleftherios Venizelos (1864–1936)
 1 €: neljän drakman kolikko ajalta ennen ajanlaskumme alkua (kuva-aiheena pöllö)
 2 €: yksityiskohta 200-luvulta peräisin olevasta mosaiikista  Kroatialaiset eurokolikot 1. tammikuuta 2023 1 c – 5 c: Glagoliittinen kirjoitus
 10 c - 50 c: Nikola Tesla
 1 €: Näätä jonka taustalla Kroatian shakkilauta
 2 €: Kroatian kartta   Kyproslaiset eurokolikot 2008 1 c – 5 c: kyproksenmufloni, villilammas
 10 c – 50 c: Kyrenialainen kauppa-alus neljänneltä vuosisadalta eaa.
 1 € – 2 €: ristin muotoinen jumalankuva kuparikaudelta noin 3000 eaa.  Latvialaiset eurokolikot 1. tammikuuta 2014 1 c – 5 c: Latvian pieni vaakuna
 10 c – 50 c: Latvian suuri vaakuna
 1 € – 2 €: latvialainen naishahmo, "Milda"  Liettualaiset eurokolikot 1. tammikuuta 2015 1 c – 2 €: Vytis-ratsastaja Liettuan vaakunasta  Luxemburgilaiset eurokolikot 2002 1 c – 2 €: suurherttua Henrin oikealle katsova sivuprofiilikuva ja teksti Lëtzebuerg. Luxemburgin laki vaatii metallirahoihin hallitsijan kuvan. Kuvasta on kolikoissa kolme hieman erilaista versiota, 1 c – 5 c kolikoissa yksi, 10 c – 50 c kolikoissa toinen ja 1 € – 2 € kolikoissa kolmas.  Maltalaiset eurokolikot 2008 1 c – 5 c: alttari Mnajdran esihistoriallisista temppeleistä, rakennettu noin 3600 eaa.
 10 c – 50 c: Maltan kilpi, jossa Maltan lippu; kilven päällä kaupunkivaltion tunnus muurikruunu; kilpeä reunustavat rauhan tunnukset, oliivipuun oksa ja palmunoksa, joiden sidontanauhassa teksti ”Repubblika ta’ Malta” (Maltan tasavalta). 
 1 € – 2 €: maltanristi, Maltan ritarikunnan tunnus  Portugalilaiset eurokolikot 2002 1 c – 5 c: kuninkaan sinetti vuodelta 1134 ja sana Portugal
 10 c – 50 c: kuninkaan sinetti vuodelta 1142
 1 € – 2 €: portugalilaisia linnoja ja vaakunoita   Ranskalaiset eurokolikot 2002 1 c – 5 c: Fabienne Courtiaden Marianne
 10 c – 50 c: tunnettu Kylväjä-aihe, jota on käytetty ennenkin esim. frangeissa 
 1 € – 2 €: taiteilija Joaquim Jimenezin suunnittelema elämää symboloiva puu  Saksalaiset eurokolikot 2002 1 c – 5 c: tammenlehvä (aiheen suunn. Rolf Lederbogen)
 10 c – 50 c: Brandenburgin portti (aiheen suunn. Reinhard Heinsdorff)
 1 € – 2 €: kotka, perinteinen Saksan valtion symboli (aiheen suunn. Heinz ja Sneschana Russewa-Hoyer)  Slovakialaiset eurokolikot 2009 1 c – 5 c: Kriváň, symbolinen vuori Tatravuorilla, suunnittelija Drahomír Zobek
 10 c – 50 c: Bratislavan linna, suunnittelijat Ján Černaj ja Pavol Károly
 1 € – 2 €: Slovakian vaakuna, suunnittelija Ivan Řehák, 2 euron kolikon reunuksessa teksti "SLOVENSKÁ REPUBLIKA" sekä kaksi tähteä, joiden välissä lehmuksen lehti  Slovenialaiset eurokolikot 2007 1 c: haikara
 2 c: Prinssin kivi, vanha kruunauskivi
 5 c: Kylväjä kylvämässä tähtiä ja pisteitä
 10 c: kirjoitus "Katedrala Svobode" () ja kuva rakentamatta jääneestä, arkkitehti Jože Plečnikin suunnittelemasta parlamenttirakennuksesta
 20 c: kaksi hevosta ja kirjoitus "LIPICANEC" () 
 50 c: Slovenian korkein vuori Triglav, Kravun tähtikuvio ja teksti "Oj Triglav Moj Dom" ()
 1 €: protestanttinen uskonpuhdistaja Primož Trubar ja teksti "stati inu obstati" ()
 2 €: kansallisrunoilija France Prešeren ja säe hänen kirjoittamansa kansallishymnin tekstistä  Suomalaiset eurokolikot 2002 1 c – 50 c: Suomen vaakunaleijona, suunnittelija Heikki Häiväoja.
 1 €: järvimaiseman yllä lentäviä joutsenia, järvet ovat Lavijärvi ja Miekkajärvi kolikon suunnitelleen Pertti Mäkisen kotipaikkakunnalta Laviasta.
 2 €: lakka, suunnittelija Raimo Heino  Virolaiset eurokolikot 2011 1 c – 50 c: Viron kartta ja sana EESTI uppokuvana
 1 € – 2 €: Viron kartta maastonmuotoineen ja sana EESTI kohokuvanaEesti Panga muuseum (Viron keskuspankin museo), seloste näyttelyvitriinissäB. EU:n ulkopuoliset Euroopan maat  Andorralaiset eurokolikot 2002 (yksipuolisella päätöksellä), 1.7.2013 omat kolikot, julkaistiin 15. tammikuuta 2015. 1 c - 5 c: Pyreneidenvuohi
 10 c - 50 c: Església de Sant Martí de la Cortinada (kirkko)
 1 €: Casa de la Vall (historiallinen rakennus Andorrassa)
 2 €: Coat of arms of Andorra (Andorran vaakuna)  Monacolaiset eurokolikot 2002 1 c – 5 c: Monacon vaakuna
 10 c – 50 c: ruhtinas Albert II:n monogrammi
 1 € – 2€: ruhtinas Albert II  Sanmarinolaiset eurokolikot 2002 1 c: La Guaita -torni
 2 c: taiteilija Stefano Gallettin veistos
 5 c: Il Montale -torni
 10 c: Basilica del Santo -kirkko
 20 c: Pyhä Marinus, San Marinon perustaja
 50 c: kolme linnoitustornia
 1 €: San Marinon vaakuna
 2 €: San Marinon hallintorakennus Palazzo Pubblico  Vatikaanilaiset eurokolikot 2002 1 c – 2 €: paavi ja teksti Citta' del Vaticano suuraakkosin.  Tekstin paikka ja asettelu vaihtelevat eriarvoisissa kolikoissa. Edellisen paavin kuoleman jälkeen, ennen nykyisen paavin valintaa, on lyöty vaakunalla varustettuja sede vacante () -kolikkoja.C. Tulevia euromaita  Romanialaiset eurokolikot 1. tammikuuta 2029, tavoite. 1 c – 2 €: ei tiedossa   Tanskalaiset eurokolikot ei tiedossa 1 c – 2 €: ei tiedossa 

 Pienkolikoiden käyttö 
Suomessa ei ole otettu euroon siirryttäessä yhden ja kahden sentin kolikoita käyttöön, vaan jatkettiin jo markka-aikana aloitettua hintojen pyöristystä. Käteiskaupassa maksu pyöristetään lähimpään viiteen senttiin. Yhden ja kahden sentin kolikot ovat Suomessa laillisia maksuvälineitä ja kaupan on otettava niitä vastaan, ellei se ole selkeästi ilmoittanut kieltäytyvänsä vastaanottamasta niitä. Suomi on kuitenkin lyönyt vuosittain yhden ja kahden sentin kolikoita, ja ne menevät rahankeräilijöiden tarpeisiin. 

Lähimpään viiteen senttiin on käteismaksut pyöristetty myös Alankomaissa (1.9.2004 alkaen), Belgiassa (1.10.2014 alkaen) ja Irlannissa (28.10.2015 alkaen). Myös nuo maat ovat jatkaneet yhden ja kahden sentin kolikoiden valmistusta.

 Liikkeelle laskettujen kolikoiden määrät 
 Arvo  Kappalemäärä   % määrästä  Yhteensä arvo  % arvosta  Yhteensä massa 1 sentti  19 343 milj.  23,6 %  193 milj. €  1,0 %  44 489 t 2 senttiä  15 779 milj.  19,2 %  316 milj. €  1,6 %  48 284 t 5 senttiä  13 376 milj.  16,3 %  669 milj. €  3,3 %  52 434 t 10 senttiä  10 597 milj.  12,9 %  1 060 milj. €  5,2 %  43 448 t 20 senttiä  8 336 milj.  10,1 %  1 667 milj. €  8,2 %  47 849 t 50 senttiä  4 835 milj.  5,8 %  2 418 milj. €  11,9 %  37 713 t 1 euro  6 015 milj.  7,2 %  6 015 milj. €  29,4 %  45 113 t 2 euroa  4 033 milj.  4,9 %  8 067 milj. €  39,5 %  34 281 t Yhteensä  82 314 milj.  100 %  20 404 milj. €  100 %  353 611 t

Euroopan keskuspankin mukaan vuoden 2008 lopussa oli laskettu liikenteeseen yli 82 miljardia eurokolikkoa ja ne ylittävät yhteisarvoltaan 20 miljardia euroa.

 Kahden euron erikoisrahat 

Vuodesta 2004 kukin euroalueen maa voi laskea liikkeeseen yhden 2 euron erikoisrahan vuodessa. Poikkeustapauksissa maat voivat kuitenkin laskea yhdessä liikkeeseen myös toisen erikoisrahan, joka juhlistaa jotakin koko Euroopan kannalta tärkeää tapahtumaa. Erikoisrahoilla on samat tekniset ominaisuudet ja sama yhteinen puoli kuin tavanomaisilla 2 euron kolikoilla. Erikoisrahojen kansallisella puolella on kuitenkin erityinen kuva-aihe, joka eroaa tavanomaisten eurorahojen kuva-aiheista.

Ensimmäisen 2 euron erikoisrahan julkaisi vuonna 2004 Kreikka, ja sillä juhlistettiin Ateenan olympialaisia.

Euromaat ovat yhdessä laskeneet liikenteeseen viisi erikoisrahaa:
 2007 Rooman sopimus 50 vuotta 
 2009 Talous- ja rahaliitto EMU 10 vuotta
 2012 Euro 10 vuotta
 2015 EU:n lippu 30 vuotta
 2022 Erasmus-ohjelma 35 vuotta.

Erikoisrahat ovat laillisia maksuvälineitä kaikkialla euroalueella.

 Kansalliset juhlarahat 
Euroalueen jäsenvaltiot voivat laskea liikkeeseen myös kansallisia juhlarahoja. Useimmiten juhlarahat lyödään jostakin jalometallista, tavallisimmin hopeasta ja eräät kullasta. Juhlarahat ovat euroarvoisia, mutta ne ovat laillisia maksuvälineitä vain liikkeellelaskumaissaan. Juhlarahan nimellisarvo ei saa olla mikään tavallisten käyttökolikoiden nimellisarvoista. Juhlarahojen myyntihinta on kuitenkin yleensä korkeampi kuin niiden nimellisarvo, ja sen vuoksi ne eivät käytännössä liiku maksuliikenteessä, vaan päätyvät suoraan keräilijöille.

Lyöntivirheitä
Suomen Rahapaja valmisti vahingossa noin 55 000 kappaleen erän virheellisiä kahden euron kolikoita loppuvuodesta 2006. Kolikossa oli uusi, vuonna 2007 käyttöön otettavaksi tarkoitettu arvopuoli, mutta vuoden 2006 kansallinen puoli . Tällainen virhe on syntynyt ilmeisesti siten, että kun Suomen Rahapaja löi vuoden 2007 alusta eurot käyttöön ottaneen Slovenian kolikot ja niihin kaikkiin tuli uuden mallinen arvopuoli, niin sen jälkeen alettiin lyödä Suomen vuoden 2006 kolikoita, mutta arvopuolen meisti unohdettiin vaihtaa vanhan malliseksi. Virhelyönnin keräilyarvo oli alkuvuodesta 2007 noin 120–150 € ja kesän aikana hintataso laski 70 euron tietämille. Sittemmin vastaavanlaisia virheellisyyksiä väärällä kartalla on lyöty ainakin Saksan ja Portugalin kolikoihin.

Muita, pienempiä virheitä kolikoissa on ollut paljonkin. Tunnetuimpia ovat erilaiset ylimääräiset pahkurat kolikoiden kuvioissa. Esimerkiksi vuosiluvulla 1999 olevissa kolikoissa jonkin yhdeksikön renkaan sisäpuoli saattaa olla umpimetallia. Tällainen lyöntivirhe on johtunut meistin vaurioitumisesta siten, että siitä on kulunut tai murtunut pois palanen, ja tällainen kohta on jäänyt kolikon pinnassa siten koholle. Virhetyyppiä näkee joskus ulkonäkönsä vuoksi kutsuttavan virheellisesti valuviaksi, vaikkei kolikoiden kuvioita muodostetakaan valamalla kolikko muottiin vaan lyömällä kaiverretulla meistillä suurella voimalla sileän kolikkoaihion pintaan kuvio. Näistäkin virhelyönneistä on toisinaan maksettu suurempi keräilyhinta kuin kolikon nimellisarvo.

 Katso myös 

 Eurosetelit

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

 Ekp: eurokolikoiden yhteiset puolet
 Rahapajan tiedote eurokolikoiden valmistusmateriaaleista 
 Ekp: 2 euron erikoisrahat
 Kolikot.com: Eurokolikot
 Keraily.info erikoiseurot Suomi 2004-2012

Luokka:Euro
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit