Muistitekniikka

Muistitekniikka on muistamisen helpottamiseksi kehitetty menetelmä, jolla pyritään tehostamaan asioiden tallentamista ihmisen muistiin ja niiden palauttamista mieleen. Muistitekniikat perustuvat yleensä mielleyhtymien ja merkitysten luomiseen. Muistitekniikat ovat erityisiä tekniikoita, eikä niillä viitata sellaisiin yleisesti tunnettuihin tapoihin tehostaa muistamista kuten toisto, kertaaminen, ymmärtäminen tai ryhmittely.

Periaatteet
Muistitekniikat perustuvat yleensä assosiaatioiden eli mielleyhtymien ja merkitysten luomiseen. Mielleyhtymät voivat olla sanallisia tai kuvallisia. Muistettava asia voidaan yhdistää johonkin valmiiksi tuttuun asiaan tai asioiden sarjaan, tai merkityksetön asia (kuten numerosarja) voidaan muuttaa joksikin merkitykselliseksi asiaksi, joka on helppo palauttaa mieliin. Muistitekniikat toimivat parhaiten silloin kun käytetään itse keksittyjä mielleyhtymiä ja kun visuaalinen mielleyhtymä on mahdollisimman mieleenpainuva (kuten erikoinen, outo, räväkkä, jopa roisi). Muistitekniikoiden on todettu usein olevan tavallista ulkoa opettelua tehokkaampi tapa opetella asioita, joskin niiden teho riippuu muun muassa käyttäjänsä harjaantumisen tasosta.Higbee, s. 93–94, 107

Historia
Paikkamenetelmä on yksi vanhimmista tunnetuista muistitekniikoista. Menetelmä kehitettiin Kreikassa n. 500 eaa. ja se oli niin antiikin Kreikassa kuin antiikin Roomassakin oraattorien laajalti käyttämä. Muistitekniikoihin löytyy lukuisia viittauksia kirjallisuudesta kaikilta ajoilta, niin suosittelevia kuin paheksuviakin. Muistitekniikoita alettiin tutkia tieteellisesti 1960-luvulla.Higbee, s. 144–145

Nykyajan muistiurheilijat käyttävät muistitekniikoita muistikilpailuissa.

Yleisimpiä muistitekniikoita ja tunnetuimpia käyttötarkoituksia
Muistisääntö
Luodaan muistettavasta asiasta lyhenne tai loru
Soveltuu lyhyihin listoihin
Esimerkki: kuukaudet joissa on vain 30 päivää ovat "ke-sy mar-hu"
PaikkamenetelmäHigbee, s. 144–156
Asiat sijoitetaan tuttuun sijaintiin tai tutulle reitille ja yhdistetään sillä oleviin asioihin oikeassa järjestyksessä
Soveltuu puheisiin
KetjutekniikkaHigbee, s. 133–134
Kahden peräkkäisen asian välille luodaan visuaalinen yhteys
Soveltuu listoihin tai vieraan kielen sanastoon
NaulakkotekniikkaPsykologian sanastoHigbee, s. 157–171
Asiat yhdistetään numeroihin jo aikaisemmin valmiiksi yhdistettyihin mielikuviin
Soveltuu listoihin, etenkin numeroituihin
KonsonanttitekniikkaHigbee, s. 172–178
Numerot muutetaan ennalta määritellyiksi konsonanteiksi, joista muodostetaan omavalintaisten vokaalien avulla sanoja, jotka voivat vuorostaan muodostaa ketjuja
Soveltuu ei-merkityksellisten asioiden kuten numerosarjojen opetteluun

Rajoituksia
Tekniikan opettelu voi viedä niin kauan aikaa, että se ei maksa vaivaa, jos sitä käytetään harvoinHigbee, s. 114–121
Yhden mielleyhtymän teko kestää 2–7 sekuntia, mikä voi olla joissain tilanteissa liian hidasta
Abstrakteista käsitteistä on vaikea luoda visuaalisia mielikuvia
Monet ihmiset eivät kykene visuaalisten mielleyhtymien luomiseen, etenkään vanhukset
Mielleyhtymien luominen ei sovellu sanatarkkaan ulkoa opetteluun kuten runoihin
Mielleyhtymät voivat sekaantua keskenään
Tekniikoiden oppiminen vaatii hyvää perehdytystä
Käyttäjät palaavat herkästi vanhoihin ja tehottomiin oppimistapohinsa

Arvostelua
Muistitekniikoita on vaikea soveltaa mihinkään oikeasti hyödylliseenHigbee, s. 122–130
Ne eivät paranna asian ymmärtämistä vaan sopivat vain ulkoa opetteluun
Ne kuormittavat muistia, koska ne perustuvat opeteltaviin järjestelmiin tai avainsanoihin
Niiden unohtaminen jättää käyttäjänsä avuttomaksi
Ne ovat vain "temppuja" eivätkä todellista osaamista

Lähteet
Kenneth L. Higbee, Your Memory: How It Works & How To Improve It, Marlowe & Company, 2001, 2. painos

Viitteet

Luokka:Muisti