Kumi- ja Nahkatyöväen Liitto

Kumi- ja Nahkatyöväen Liitto (KNL) (1970-luvun alkuun asti Suomen Nahka-, Jalkine- ja Kumityöväen Liitto) oli vuosina 1937–1993 toiminut suomalainen SAK:hon kuulunut ammattiliitto. KNL:n toiminta päättyi, kun järjestö yhdistyi Kemian Työntekijäin Liiton (1970–1993) kanssa muodostaen uuden Kemianliiton110 vuotta ammattiyhdistystyötä jäsenten olojen parantamiseksi  (Kemianliitto).

 Historia 
Kumi- ja Nahkatyöväen Liiton edeltäjä oli Suomen Nahka- ja Kumiteollisuustyöväen Liitto, joka lakkautettiin kommunistilaeilla vuonna 1930. Uusi liitto perustettiin 19. syyskuuta 1937 Suomen Työläisliiton osastojen pohjalta. Liiton järjestämisalaksi määriteltiin nahka-, jalkine-, käsine-, salkku-, matkatarvike- ja kumiteollisuus. Liitto päätti hakea Kansainvälisen jalkine- ja nahkateollisuustyöläisten liiton ja Pohjoismaisen nahkateollisuustyöväen unionin jäsenyyksiä. Kokoukseen osallistuivat kutsuvieraina Skandinavian liittojen edustajat. Pohjoismaisen unionin vuosikokous pidettiin Helsingissä muun muassa 1942. Liiton ensimmäinen edustajakokous pidettiin syyskuussa 1943.

Sotien jälkeen liitossa käytiin suuntataistelua, jonka hävisivät järjestöä aiemmin hallinneet sosiaalidemokraatit ja valtaan nousivat kommunistit.Tapio Bergholm: Sopimusyhteiskunnan synty I. SAK 1944–1956 (Otava 2005), s. 94–95. 1970-luvulla KNL oli ainoa SKP:n "taistolaisen" opposition hallitsema ammattiliitto. Opposition riveissä vaikuttanut Väinö Huhtamäki toimi KNL:n puheenjohtajana 20 vuotta. Vuoden 1982 liittokokousvaaleissa sosiaalidemokraatit saivat 51,7 prosenttia äänistä kansandemokraattien jäädessä 48,3 prosenttiin.Heikki Kehälinna & Harri Melin: Elvytyksestä uusiin haasteisiin. Näkökulmia SAK:n kasvuun ja muutokseen 1970-luvulla (SAK 1985), liite 8.

Sotien päättymisen jälkeen liitto kasvoi nopeasti. Loppuvuonna 1944 liittoon kuului noin 1 600 työläistä, mutta heinäkuussa 1945 jäseniä oli jo 6 841 ja loppuvuonna lähes 10 000. Vuonna 1967 liitossa oli 6 300 jäsentä  (KSL) ja kolme vuotta myöhemmin 8 900Toimintakertomus 1970 (KSL). Vuonna 1983 jäsenmäärä oli 15 900.Heikki Kehälinna & Harri Melin: Elvytyksestä uusiin haasteisiin. Näkökulmia SAK:n kasvuun ja muutokseen 1970-luvulla (SAK 1985), s. 81. 

Liiton äänenkannattaja oli 1956–1993 ilmestynyt Kumi- ja Nahkatyöläinen, jota edelsi Pinkoja (1950–1956).linda.linneanet.fi  KNL kuului Kansan Sivistystyön Liittoon vuosina 1966–1984.Kansan Sivistystyön Liitto KSL ry:n toimintakertomukset 1964-2002  (KSL)

1940-luvulla liitto solmi työehtosopimuksia Suomen Nahkateollisuusliiton, Kenkätehtaiden Keskusliiton ja Suomen Työnantajain Yleisen Ryhmän kanssa.

Puheenjohtajat
Johan Halme (Jussi Halme) 1937–194x
Olavi Kivipensas 1945–1948
Jalmari Kanerva 1948–19xx
Artturi PihkalaTapio Bergholm: Sopimusyhteiskunnan synty I. SAK 1944–1956 (Otava 2005), s. 411.
Väinö Huhtamäki 1956–

Sihteerit
Armas Moisander 1937–1949

Varapuheenjohtajat
Eeva Kinnunen 194x–19xx

Liittovaltuuston puheenjohtajat
Jalmari Kanerva 194x–1948
Eino Laine 1948–19xx

 Lähteet 

Luokka:Lakkautetut suomalaiset ammattiliitot
Luokka:Suomen teollisuus