Unkarin tiedeakatemia

Unkarin tiedeakatemia (, lyhennys MTA) on Unkarin merkittävin tiedeakatemia. Sen päärakennus sijaitsee Budapestissä Tonavan rannalla.

Tiedekatemian perusta luotiin vuonna 1825, kun István Széchenyi tarjosi vuoden ansioitaan vastaavan rahasumman tiedeyhteisön perustamiseen valtiopäivien istunnossa, joka pidettiin Pressburgissa eli nykyisessä Bratislavassa. Széchenyin tarjoukseen vastasi muutama muukin valtiopäiväedustaja. Valtiopäivät perusti tiedeakatemian virallisesti vuonna 1827. Tiedeakatemian tehtäväksi täsmennettiin unkarin kielen kehittäminen ja tieteen ja taiteen tutkiminen sekä levittäminen Unkarissa. Toiminta alkoi vuonna 1830. Nykyisen nimensä akatemia sai vuonna 1845. Sen uusrenessanssia edustava päärakennus vihittiin käyttöön 1865.

Kesäkuussa 2016 akatemialla oli 787 jäsentä. Näistä 308 oli varsinaisia jäseniä, 56 kirjeenvaihtajajäseniä, 200 ulkoisia jäseniä ja 225 kunniajäseniä.  Kirjeenvaihtajajäseneksi voi päästä tieteellisestä työstään tunnustettu tohtoritutkinnon suorittanut unkarilainen tieteentekijä, jota vähintään kolme tiedeakatemian jäsentä suosittelee. Jäsenpohjana tiedeakatemialla on runsaat 17 000 unkarilaisen tieteellisen korkeakoulututkinnon suorittanutta tieteentekijää.  

Unkarin tiedeakatemiaan kuuluu nykyään 11 jaosta:
 I Kielitieteen ja kirjallisuustieteen jaos
 II Filosofian ja historiatieteiden jaos
 III Matematiikan jaos
 IV Maataloustieteen jaos
 V Lääketieteen jaos
 VI Insinööritieteiden jaos
 VII Kemian jaos
 VIII Biologian jaos
 IX Talous- ja oikeustieteen jaos
 X Geotieteiden jaos
 XI Fysiikan jaos

Lähteet

 Aiheesta muualla 

Akatemian kotisivut  

Luokka:Tiedeakatemiat
Luokka:Unkarilainen kulttuuri
Luokka:Budapestin rakennukset ja rakennelmat