Kantti

Kantti on Karvian eteläisin kylä. Kylän läpi virtaa pohjois-eteläsuunnassa Karvianjoki, jossa sijaitsevat Kantinkosket ovat suosittuja kalastuskohteita. Karvianjoessa on myös melontareitistöjä. Kylässä jokeen yhtyy myös idästä virtaava Suomijoki.

Kantissa oli oma koulu, jossa oli 35 oppilasta sekä kolme opettajaa ja keittäjä-siivooja. Kanttin koulu lakkautettiin 2017, kun Karvian kylälle tuli uusi Karvian Yhtenäiskoulu Opinpolku.

Kanttissa toimivia yhdistyksiä ovat Kantin kylätoimikunta, Karvian alapään maamiesseura, Kantin erämiehet ry, Kantin maa- ja kotitalousnaiset, Kaappolan maatalousnaiset ja Partakylän maa- ja kotitalousnaiset. Vuonna 1994 Satakylät ry valitsi Kantin Satakunnan vuoden kyläksi.

Kanttista on matkaa Karvian keskustaan 6,3 kilometriä, Honkajoelle 18,9 kilometriä, Ämmälään 11,3 kilometriä, Suomijärvelle 9,9 kilometriä ja Saraan 20,2 kilometriä.

Kanttin kapina tapahtui kylässä kesällä 1808. 

Kanttin lähistöllä toimi myös Karvian/Kantinkankaan lentokenttä 1930-luvulta 1950-luvulle. Ensimmäinen kone laskeutui 3.9.1936. Lentokenttä perustettiin alunperin palvelemaan varalaskupaikkana Kauhavan lennostolle. Mutta jo vuonna 1939 ennen talvisotaa lentotoiminta oli jo vilkasta. Myös lento-onnettomuuskin saatui sillä vuonna 1940 heinäkuussa maamaaliammuntaa harjoitellessa Kustaa Aulin syöksyi kuolemaan. Lentokentän alueelle rakennettiin useita halleja ja ilmailu oli erittäin vilkasta. Jatkosodan jälkeen hallit myytiin. Viimeiset lennot kentällä tehtiin 50-luvun alussa, jonka jälkeen kentällä ei vierailtu enää. Myöhemmin Karviaa yritettiin vielä saada 1957 Porin prikaatin sijoituspaikaksi ja myöhemmin 1965 Satakunnan lennoston sijoituspaikaksi kuitenkaan toteutumatta. 

 Nähtävyydet 

Kanttissa sijaitsevia nähtävyyksiä ovat muun muassa Suomijoen vanha kivisilta, Vartinkosken silta ja pato, Kanttin saha- ja myllyalue, Särkikoski, vanhat tervahaudat, Sotaanlähdön muistomerkki ja Kyrön skanssin linnoitukset. Kyrön Skanssi oli nuijasotien aikana perustettu varustus. Myös keskiaikainen Kyrönkankaan kesätie kulkee Kanttin kautta. Tie on nykyisin Tiehallinnon virallinen museotie. Tietä pitkin pääsee esimerkiksi pohjoisessa sijaitsevaan Kauhanevan–Pohjankankaan kansallispuistoon. Kanttin kautta kulkee lisäksi Pohjankankaantie, jonka arvellaan muodostuneen myös keskiajalla, ja se mainitaan vuonna 1556 raivattuna tienä.

Maakunnallisia luonnonsuojelualueita Kanttissa ovat esimerkiksi Kaurakeidas–Kavettakeidas–Pitkänniemenkeidas, jossa on runsaasti keidassoita sekä Kanttin lähdesuot ja lähteet.

 Kantti-nimen taivutus 
Kantti-nimeä taivutetaan ilman astevaihtelua. Tämä johtuu siitä, että nimi on kansan suuhunsa sopeuttama muunnos saksan kielen sanasta Schantz, joka 1600-luvulla yleisnimenä tarkoitti pienenpuoleista sotilasvaruskuntaa, linnaketta. Vieraasta kielestä lainattu sana ei osallistu astevaihteluun, jos se on niinkin myöhään kuin nelisensataa vuotta sitten kieleen otettu. Kotimaisten kielten keskuksen asutusnimihakemiston mukaan Kanttia kuitenkin taivutetaan astevaihtelussa (’Kantissa’).

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

Kanttin kotisivut 

Luokka:Karvian kylät
Luokka:Satakunnan vuoden kylät