Korppoon kirkko

Korppoon kirkko (ruots. Korpo kyrka tai S:t Mikaelskyrkan), jota on myös kutsuttu Pyhän Mikaelin kirkoksi, koska se on pyhitetty Arkkienkeli Mikaelille, sijaitsee Korppoon kirkonkylässä Paraisten kaupungissa Varsinais-Suomen maakunnassa. Kivikirkko on rakennettu 1430- tai 1440-luvulla.

 Kirkkorakennus 
pienoiskuva|upright|Korkealla pohjoissivussa oleva sisäänkäynti osoittaa, että viisikerroksista kirkontornia on käytetty puolustustornina.

Vain harvoissa Suomen kirkoissa on keskiaikainen kuori ja kuorirakennuksen esiintyminen osoittaa kirkon korkeaa ikää. Korppoon kirkko on yksi näistä seitsemästä, muut ovat Hammarlandin kirkko, Finströmin kirkko, Nousiaisten kirkko, Turun tuomiokirkko, Naantalin kirkko ja Rauman kirkko. Korppoon kirkossa on myös keskiaikainen torni, jota on mahdollisesti käytetty puolustustornina, eli sitä ei rakennettu kelloja varten, vaan toimi linnoituksena, jonne paettiin levottomina aikoina. Kirkontornissa ovi itse kirkon muurissa korkealla pohjoisseinällä; näin yritettiin tehdä tornista niin hankalapääsyinen kuin mahdollista. Kuitenkin nykyään torniin pääsee myös kirkon sisältä. Tornin ikkuna-aukot ovat myös ulkoseinältä hyvin kapeita, mutta levenevät nopeasti sisäänpäin, niin että jousimies saattoi ampua eri suuntiin ja samalla olla itse hyvin suojassa. Samalla korkeudella mainitun oven kanssa tornia kiertää joukko reikiä, jotka ovat ehkä toimineet ulkonevien palkkien kiinnityksinä tarjoten kulkureitin. Järjestäytyneempien ja rauhallisempien aikojen saapuessa tornia ei enää tarvittu puolustustarkoituksiin, vaan se sai sen sijaan kenties toimia papin asuntona, sillä korkealla tornissa on suuri takka muurattuna tornin kulmaan ja varustettuna kivilattialla ja kahdella putkella, joista savu pääsi ulos. On huomattava, että ei voida varmuudella sanoa, käytettiinkö tornia tosiaankin puolustukseen vai ovatko kaikki nämä järjestelyt vain puolustuskirkkojen kopiointia. Voidaan ajatella, että Korppoo oli keskellä Ruotsin ja Suomen välistä purjehdusreittiä, kaikki suuret kuljetukset tapahtuivat vesitse ja levottomina aikoina vihollisen hyökkäystä voitiin aina odottaa.Meinander, K.K. (Helsingfors 1908), Finlands kulturhistoria. Medeltiden, konsten, s. 148f.

 Sisustus 
pienoiskuva|vasen|upright|Yksilaivaisen kirkkorakennuksen maalattuja kattoholveja 

Kun kirkkoa restauroitiin vuosina 1952–1953, esiin tuli suuri määrä keskiaikaisia seinämaalauksia, jotka oli ylimaalattu 1600-luvulla. Nämä ovat luonteeltaan hyvin yksinkertaisia ja niiden katsotaan olevan kotimaisten taiteilijoiden tekoa 1400-luvun jälkipuoliskolla, sillä sisäkatto holvattiin 1400-luvulla. Pyhimys- ja faabelihahmojen vieressä on myös useita aluksia, ns. koggeja.Kirkon esite S:t Mikaelskyrkan i Korpo, samt ortens övriga kyrkor, s. 10.

 Esineistö 
pienoiskuva|Alttarikaapin keskiaikaisten veistosten joukossa ovat mm. Pyhä Birgitta, Eerik Pyhä ja piispa Henrik.
pienoiskuva|Krusifiksi koristaa kuorilehteriä
pienoiskuva|Ulomman kirkkomuurin päätyristi itäisen ikkunan alla osoittaa, että kuori rakennettiin vasta 1400-luvulla.
pienoiskuva|Korppoon kirkko, sankarihaudat  De gåvo sitt liv för tro hem och Fosterland

Kustaa Vaasan toimeenpaneman keskiaikaisten kirkkoaarteiden takavarikoinnin yhteydessä Korppoon kirkko menetti Ruotsin valtiolle seuraavat esineet:

Kalkki ja pateeni, kultaamattomat
Öylättirasia, kultaamaton
"Pieni hopealusikka", luultavasti käytetty ehtoollislusikkana
Hopeinen monstranssi, kullattu
Kuparinen monstranssi, kullattu
Risti, kultaamaton
Neula, luultavasti viitan pidike tai vastaava.Källström, O. (Stockholm 1939), Medeltida kyrksilver från Sverige och Finland förlorat genom Gustav Vasas konfiskationer, s. 315.

Kirkossa on ollut myös Suomen vanhin puuveistos, Korppoon madonna, joka on valmistettu Reininmaalla noin vuonna 1225, mutta nykyään sitä säilytetään Kansallismuseossa Helsingissä.

Takavarikoista huolimatta kirkossa on nykyään runsaasti keskiaikaista esineistöä, kuten useita puuveistoksia, mm. seuraavat:

Madonna ja lapsi (tehty noin 1400 Reininmaalla)
Alexandrian Katariina
Pyhä Olof
Pyhä Göran
Krusifiksi
Arkkienkeli Mikael
Alttarikaapin 15 veistosta (itse kaappi rakennettiin 1950-luvulla).

Kirkon ehkä arvokkain esine on kuitenkin kirkon kuorin ja runkohuoneen välillä oleva kuorilehteri 1400-luvulta. Keskiajalla se toimi saarnastuolina. Hyvin harva kuorilehteri on säilynyt, Korppoon kirkossa oleva on Suomen ainoa.

Muista esineistä huomattakoon mm. etelän puolelle sijoitettu saarnastuoli vuodelta 1646. Samalta ajanjaksolta ovat peräisin kirkon penkit. Urut rakensi A. Thulé Kangasalta vuonna 1870, viimeksi restauroitu 1975. Vuonna 1792 maalasi Gabriel Gotthard Sveidel vanhimman ja suurimman alttaritaulun nimeltä Ehtoollisen asettaminen. A. ja V. Munsterhjelm tekivät vuonna 1905 nuorimman, joka esittää Kristusta Getsemanessa.Kirkon esite S:t Mikaelskyrkan i Korpo, samt ortens övriga kyrkor, s. 4–10; Törnblom, Lena, Medeltiden, Finlands historia 1. Schildts 1993, s. 340.

Kulttuuriympäristö
Museovirasto on määritellyt Korppoon kirkon valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi.

Katso myös
Luettelo Suomen keskiaikaisista kivikirkoista

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

Korppoon kappeliseurakunta: Korppoon kirkko 
Korppoon historia: Korppoon kirkko 

Luokka:Korppoo
Luokka:Suomen keskiaikaiset kivikirkot
Luokka:Paraisten kirkkorakennukset
Luokka:Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt Suomessa
Luokka:Suomen 1400-luvulla rakennetut rakennukset ja rakennelmat