Carl Bengts

pienoiskuva|oikea|Bengtsin maalaus Äijälänjoen silta, kuvattuna rakennusvaiheessa vuonna 1930.
Carl Johan Bengts (2. huhtikuuta 1876 Närpiö – 10. lokakuuta 1934 Jyväskylä) oli suomalainen taidemaalari.

Bengtsin vanhemmat olivat maanviljelijä, kestikievarin pitäjä Erik Anders Bengts ja Anna Kristina Stor-Nix. Hän lähti Helsinkiin opiskelemaan koristemaalariksi Karl Hellstenin johdolla. Hän jatkoi sitten taideopintoja Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa 1895–1896 sekä Turun Taideyhdistyksen piirustuskoulussa 1897–1898. Hän oli Turussa jonkin aikaa Victor Westerholmin ja Elias Muukan oppilaana.

Bengts oli Akseli Gallen-Kallelan oppilaana syksystä 1899 alkaen ja avusti Gallen-Kallelaa, kun tämä valmisti Pariisin vuoden 1900 maailmannäyttelyn Suomen paviljongin freskoja. Maalausten ja piirrosten lisäksi Bengts teki taidegrafiikkaa ja suunnitteli huonekaluja, ryijyjä, kirjankansia ja rakennuksia. Bengtsin taiteelle olivat ominaista kansanomaiset maalaiselämän aiheet, puhtaat värit ja taidokas valon kuvaus. Ruotsinkielisestä taustastaan huolimatta Bengts oli innokas suomalaisuusaatteen kannattaja ja suomalaisen kansankulttuurin ihailija.

pienoiskuva|oikea|Bengtsin maalaus Rössin kuja.
Carl Bengts oli 1900-luvun alussa mukana aktivistien toiminnassa ja hän oli järjestämässä aseiden ja sensuurin kieltämän kirjallisuuden salakuljetusta Suomeen Ruotsista. Bengts hankki Sommarön tilan Tammisaaresta, ja hänen oli tarkoitus viljellä tilaa Oscar-veljensä kanssa mutta ensimmäisen maailmansodan puhkeaminen pakotti Bengtsin luopumaan tilasta.

Vuonna 1912 Bengts teki maalausmatkan Keski-Suomeen ja otti maalaustensa aiheeksi erityisesti savupirtit. Hän muutti vaimonsa kanssa Jyväskylään 1914 ja maalasi siellä kaupunkimaisemia sekä sisäkuvia. Bengts asui välillä Kristiinankaupungissa mutta palasi Jyväskylään ostaen Kumpulan huvilan Kuokkalasta. 1930-luvun laman ja huolettoman rahankäytön seurauksena Bengtsit tekivät 1934 vararikon ja muuttivat 1934 Kumpulasta Ilmarisenkadulle kahden huoneen asuntoon. Samana vuonna Carl Bengts sairastui parantumattomaan syöpään. Carl Bengts kuoli lokakuussa 1934.Suur-Jyväskylän lehti, 22.2.2012, s. 39  (pdf)

 Maalauksia 
 Myrsky I, 1904
 Omakuva, 1911
 Ujo, 1911
 Maisema Päijänteeltä, 1912
 Oscar nojaa lapioon Sommarössä, 1914
 Parturi Heikki Ollikaisen piha Vapaudenkatu 57, 1915, guassi
 Lehmiä laitumella, 1921
 Kivijärven kirkon alttaritaulu, 1931

 Rakennuksia 
 Soukan pirtti ja Palanderin pystyhirsiaitta, Kulju, Lempäälä 1900-luvun alku (Bengts suunnitteli useita kansallisromanttisia pyöröhirsirakennuksia Kuljuun).
 Villa Helkavuori, Kauniainen 1907 (Alpo Sailon jugend-tyylinen taiteilijahuvila, jonka hän suunnitteli yhdessä Bengtsin kanssa).
 Suksitehtailija Julius Uusituvan asuintalo, Salmiranta, Jyväskylä 1929.

 Lähteet 
 Wikiaineisto: Kuka kukin oli 1961
 Suomen kuvataiteilijat-verkkomatrikkeli
 Tampereen taidemuseo: Carl Bengts – Valo puhuu
 Verkkonäyttely näkövammaisille: Carl Bengts 
 Kuvataiteen Keski-Suomea: Carl Bengts 

 Aiheesta muualla 
 Carl Bengtsin elämäkerta Kansallisbiografiassa (maksullinen)
 Kelohongista ja aarniokuusista (Kuljun Nikkilän tilan rakennukset), Suomen Kuvalehti, 11.04.1931, nro 15, s. 37, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
 Elsa Heporauta : Carl Bengts eläessään ja elämästä lähtiessään, Suomen Kuvalehti, 19.01.1935, nro 3, s. 18, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
 E. Aaltonen : Kaksi itsenäisyysmiestä ja taiteilijaa. Gallén-Kallelan ja hänen tulisieluisen aseenkantajansa Carl Bengtsin ajatuksia ja töitä, Hakkapeliitta, 28.03.1935, nro 13-14, s. 67, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
 Gallen-Kallela Kovalan aitassa (Bengts asui loppukesällä 1928 kuukauden ajan Akseli Gallen-Kallelan kanssa Korpilahdella Heinosniemen Kovalan yksinäistalossa), Suomen Kuvalehti, 25.02.1939, nro 8, s. 12, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

Luokka:Suomalaiset taidemaalarit
Luokka:Vuonna 1876 syntyneet
Luokka:Vuonna 1934 kuolleet