Devoninsaari

Devoninsaari on Kanadan arktisiin saariin kuuluva, joka on pinta-alaltaan (55 247 km2) maailman 27. suurin saari. 

Saarella on löydetty paleoeskimoiden asutuksen jälkiä noin ajalta 2500 vuotta eaa. William Baffin havaitsi saaren vuonna 1616 ja John Ross pari vuotta myöhemmin. William Edward Parry nimesi saaren Pohjois-Devoniksi ().  

Saari on suurimmalta osaltaan 300–500 metriä merenpinnan yläpuolella olevaa paljasta tasankoa. Maisemaa hallitsee pakkasen halkoma kallioinen maasto, jonka muutoin pääosin ikiroudassa olevassa maaperässä ei juuri elä kasveja tai eläimiä. Kallioperä on hyvin vanhaa. Vuoden keskilämpötila on –16 °C. Saaren itäisin kolmannes on enimmillään 500–700 metriä paksun jäätikön peittämä.

Saaren lauhimmalla alueella, Truelove-alangolla on runsaammin kasvillisuutta ja villieläimiä, ja maastossa runsaasti vettä alueen suljetun valuma-alueen vuoksi. Siellä on suurempi sademäärä ja kesälämpötila kohoaa 4–8 °C:seen. Maa on vapaa lumesta kesäisin vain puolisentoista kuukautta (45–50 päivää). Valuma-alueen sulkeutuneisuuden vuoksi seudulle on ominaista sarojen ja sammalten peittämä tundra, jossa myskihärät laiduntavat ympärivuotisesti (15–25 kappaletta kesäisin ja 60–125 talvisin). Kasvit ovat vallitsevia eliöitä (98,9 %), ja lisäksi on kasvinsyöjiä ja lihansyöjiä, maaperän bakteeristoa, sieniä ja orgaanista ainesta hajottavia selkärangattomia.

Turpeiset maa-ainekset ovat kylmiä ja märkiä läpi kesän; niissä on vain vähän ravinteita. 

Devoninsaari on maailman suurin asumaton saari. Saarella olevaa Haughtonin kraatterin aluetta on kuitenkin käytetty planeetta Marsin olojen simuloinnissa kesäisin vuodesta 1997 lähtien; alueella on tehty esimerkiksi laite- ja tutkimuskokeiluja.


 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

Luokka:Kuningatar Elisabetin saaret
Luokka:Nunavutin saaret
Luokka:Baffininlahti
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit