Tietoja Suomen tasavallan presidenteistä

Tietoja Suomen tasavallan presidenteistä

 Presidenttiys toimikausineen 

 Tasavallan presidentteinä toimineiden ikä-, toimi- ja eläkevuodet 

 Presidentti Synnyinaika(v, pvm.) Synnyin-paikka Kaudenalku Ikäkaudenalussa Kaudenloppu Ikäkaudenlopussa Presidentti-kaudenpituus Eläkeajanpituus Elinikä Kuolin-aika(v, pvm.) Kuolin-paikka  1865, 28. tammikuuta Suomussalmi 1919, 25. heinäkuuta  1925, 2. maaliskuutaVuoden 1919 hallitusmuodon 23 §:n 5 momentin mukaan hallitusmuodossa säädetyn määräpäivän sattuessa pyhäpäiväksi oli seuraava arkipäivä pidettävä määräpäivänä. Tätä oli sovellettava vuosina 1925 ja 1931, jolloin maaliskuun 1. päivä sattui sunnuntaiksi.   Ståhlbergin ainoan toimikauden alkuajankohta oli hallitusmuodon voimaantulosta johtuen säädettyä myöhemmin, ei ollut ehdolla seuraavalle kaudelle, mutta myöhemmin kolmesti tulematta valituksi.   1952, 22. syyskuuta Helsinki  1883, 31. toukokuuta Kurkijoki 1925, 2. maaliskuuta  1931, 2. maaliskuuta  6 v ( vrk) Relanderilla oli yksi toimikausi, ei ollut ehdolla toiselle kaudelle.   1942, 9. helmikuuta Helsinki  1861, 15. joulukuuta Sääksmäki 1931, 2. maaliskuuta  1937, 1. maaliskuuta  6 v ( vrk) Svinhufvudilla oli yksi toimikausi, ei valittu toiselle kaudelle.   1944, 29. helmikuuta Luumäki  1873, 10. huhtikuuta Ylivieska 1937, 1. maaliskuuta  1940, 19. joulukuuta   Kalliolla oli yksi toimikausi, jonka aikana ilmoitti erostaan, mutta hän kuoli ennen eron voimaanastumista. kuoli toimessa   1940, 19. joulukuuta Helsinki  1889, 3. helmikuuta Huittinen 1940, 19. joulukuuta  1944, 1. elokuuta   Rytillä oli kaksi toimikautta, ensimmäinen oli Kallion aloittaman kauden loppuosa kestäen noin kaksi vuotta, johon valittiin vuonna 1937 valittujen valitsijamiesten suorittamalla vaalilla ja presidenttiyden oli virallisesti tarkoitus alkaa vasta toimeenastumistilaisuudessa, mutta alkoikin jo Kallion kuollessa; toiselle toimikaudelle valittiin myös 1937 valittujen valitsijamiesten suorittamalla vaalilla normaalia lyhyemmäksi, nyt tasan kahden vuoden toimikaudeksi, joka päättyi eroon.Koska muulloin vai onko vietetty saman tyyppisiä juhlamenoja tasavallan...   Kysy.fi, Helsingin kaupunginkirjasto   1956, 25. lokakuuta Helsinki  1867, 4. kesäkuuta Askainen 1944, 4. elokuuta  1946, 4. maaliskuuta   Mannerheimilla oli yksi, eduskunnan poikkeuslailla säätämä toimikausi, jonka aikana erosi.   1951, 27. tammikuuta Lausanne, Sveitsi  1870, 27. marraskuuta Koski Hl. 1946, 11. maaliskuuta  1956, 1. maaliskuuta   Paasikivellä oli kaksi toimikautta, joista ensimmäinen oli Mannerheimin aloittaman kauden loppuosa, oli ehdolla (vasta valitsijamiesten kokoonnuttua äänestämään) kolmannelle kaudelle tulematta valituksi.  vrk  1956, 14. joulukuuta Helsinki  1900, 3. syyskuuta Pielavesi 1956, 1. maaliskuuta  1982, 27. tammikuuta   Kekkosella oli neljä toimikautta, kolmatta jatkettiin eduskunnan säätämällä poikkeuslailla neljällä vuodella ja neljäs toimikausi päättyi eroon.   1986, 31. elokuuta Helsinki  1923, 25. marraskuuta Turku 1982, 27. tammikuuta  1994, 1. maaliskuuta   Koivistolla oli kaksi toimikautta, joista ensimmäisen alkuajankohta oli Kekkosen erosta johtuen normaalia aiemmin.   2017, 12. toukokuuta Helsinki  1937, 23. kesäkuuta Viipuri 1994, 1. maaliskuuta  2000, 1. maaliskuuta  6 v ( vrk) Ahtisaarella oli yksi toimikausi, ei ollut ehdolla toiselle kaudelle.  2023, 16. lokakuuta Helsinki  1943, 24. joulukuuta Helsinki 2000, 1. maaliskuuta  2012, 1. maaliskuuta  12 v Halosella oli kaksi toimikautta, jotka perustuslain mukaan ensimmäistä kertaa muodostuivat maksimiksi käytännössä. , ( vrk)   1948, 24. elokuuta Salo 2012, 1. maaliskuuta  2024, 1. maaliskuuta  12 v Niinistöllä oli kaksi toimikautta. , ( vrk)   1968, 1. huhtikuuta Helsinki 2024, 1. maaliskuuta  toimessa , ( vrk) Stubbin ensimmäinen toimikausi on menossa. toimessa 

 tilanne tänään 

 Samaan aikaan elossa olleet presidentit 

 Presidentti/presidentit Tasavallanpresidentti Lkm.yht. Alkuajankohta Tapahtuma Loppuajankohta  Tapahtuma    1  1919, 26. heinäkuuta  Ståhlbergin astuessa toimeen  1925, 2. maaliskuuta  Relanderin astuessa toimeen     2   1925, 2. maaliskuuta  Relanderin astuessa toimeen  1931, 2. maaliskuuta  Svinhufvudin astuessa toimeen     3  1931, 2. maaliskuuta  Svinhufvudin astuessa toimeen  1937, 1. maaliskuuta  Kallion astuessa toimeen  Valtionhoitajana toimineet olivat protokollassa heti tasavallan presidentin jälkeen, ennen (muita) tasavallan presidentteinä toimineita.    4  1937, 1. maaliskuuta  Kallion astuessa toimeen  1940, 19. joulukuuta  Kallion kuolema       4  1940, 19. joulukuuta  Rytin tullessa toimeen   1942, 9. helmikuuta  Relanderin kuolema       3  1942, 9. helmikuuta  Relanderin kuolema  1944, 29. helmikuuta  Svinhufvudin kuolema     2  1944, 29. helmikuuta  Svinhufvudin kuolema  1944, 4. elokuuta  Mannerheimin astuessa toimeen     3  1944, 4. elokuuta  Mannerheimin astuessa toimeen  1946, 11. maaliskuuta  Paasikiven astuessa toimeen      4  1946, 11. maaliskuuta  Paasikiven astuessa toimeen  1951, 27. tammikuuta  Mannerheimin kuolema     3  1951, 27. tammikuuta  Mannerheimin kuolema  1952, 22. syyskuuta  Ståhlbergin kuolema     2  1952, 22. syyskuuta  Ståhlbergin kuolema  1956, 1. maaliskuuta  Kekkosen astuessa toimeen     3  1956, 1. maaliskuuta  Kekkosen astuessa toimeen  1956, 25. lokakuuta   Rytin kuolema     2  1956, 25. lokakuuta  Rytin kuolema  1956, 14. joulukuuta  Paasikiven kuolema     1  1956, 14. joulukuuta  Paasikiven kuolema  1982, 27. tammikuuta  Koiviston astuessa toimeen     2  1982, 27. tammikuuta  Koiviston astuessa toimeen  1986, 31. elokuuta  Kekkosen kuolema    1  1986, 31. elokuuta  Kekkosen kuolema  1994, 1. maaliskuuta  Ahtisaaren astuessa toimeen     2  1994, 1. maaliskuuta  Ahtisaaren astuessa toimeen  2000, 1. maaliskuuta  Halosen astuessa toimeen     3  2000, 1. maaliskuuta  Halosen astuessa toimeen  2012, 1. maaliskuuta  Niinistön astuessa toimeen      4  2012, 1. maaliskuuta  Niinistön astuessa toimeen  2017, 12. toukokuuta  Koiviston kuolema     3  2017, 12. toukokuuta  Koiviston kuolema  2023, 16. lokakuuta  Ahtisaaren kuolema     2  2023, 16. lokakuuta  Ahtisaaren kuolema  2024, 1. maaliskuuta  Stubbin astuessa toimeen     3  2024, 1. maaliskuuta  Stubbin astuessa toimeen
 tilanne tänään 

Toimikauden alkaminen

Nykyisen perustuslain mukaan tasavallan presidentti ryhtyy toimeensa valitsemista seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä.Suomen perustuslaki 55 §  Finlex Vuosina 1919–2000 voimassa olleen hallitusmuodon mukaan presidentti astui toimeensa vaalia seuraavan maaliskuun 1. päivänä tai jos se sattui pyhäpäiväksi, sitä seuraavana arkipäivänä.Suomen Hallitusmuoto (1919).

Huomautukset

 Presidentit, jotka ovat eronneet kesken toimikauttaan 

 Risto Ryti erosi vuonna 1944.
 Gustaf Mannerheim erosi vuonna 1946.Presidentiksi Neuvostoliiton suurhyökkäyksen jälkeen  Elävä arkisto, Yleisradio
 Urho Kekkonen erosi vuonna 1981.Kekkonen eroaa  Elävä arkisto, Yleisradio

 Presidentti, joka on kuollut toimikautensa aikana 

 Kyösti Kallio kuoli 1940, vajaata kuukautta aiemmin hän oli ilmoittanut eroavansa huonoon terveyteensä vedotenKyösti Kallio kuolee, presidentiksi Risto Ryti Elävä arkisto, Yleisradio ja hänen toimensa tasavallan presidenttinä oli virallisesti tarkoitus päättyä seuraajakseen valitun Risto Rytin toimeenastumistilaisuudessa

 Presidenttien antama juhlallinen vakuutus 
Luettelo niistä päivistä, jolloin presidentit ovat antaneet juhlallisen vakuutuksen eduskunnan edessä ensimmäisen toimikautensa alussa.

 Presidentti Vuosi Päivämäärä Viikonpäivä Huomautus  1919 26. heinäkuuta 1919 Valtiopäivät 1919, osa pöytäkirjat I, sivut 1085–1086. lauantai  Eduskunta toimitti presidentin vaalin perjantaina 25. heinäkuuta 1919.Valtiopäivät 1919, osa pöytäkirjat I, sivut 1083–1084.  1925 2. maaliskuuta 1925 Valtiopäivät 1925, osa pöytäkirjat I, sivut 313–316. maanantai   1931 2. maaliskuuta 1931 Valtiopäivät 1931, osa pöytäkirjat I, sivut 127–132. maanantai   1937 1. maaliskuuta 1937 Valtiopäivät 1937, osa pöytäkirjat I, sivut 305–310. maanantai   1940 21. joulukuuta 1940 Valtiopäivät 1940, osa pöytäkirjat II, sivut 1793–1799. lauantai   1944 4. elokuuta 1944 Valtiopäivät 1944, osa pöytäkirjat I, sivut 533–534. perjantai Laki vahvistettiin 4. elokuuta 1944.  1946 11. maaliskuuta 1946 Valtiopäivät 1946, osa pöytäkirjat I, sivut 279–282. maanantai  Eduskunta toimitti presidentin vaalin lauantaina 9. maaliskuuta 1946.Valtiopäivät 1946, osa pöytäkirjat I, sivut 277–278.  1956 1. maaliskuuta 1956 Valtiopäivät 1956, osa pöytäkirjat I, sivut 119–125. torstai   1982 27. tammikuuta 1982 Vuoden 1981 valtiopäivät, osa pöytäkirjat 4, sivut 3655–3659. keskiviikko   1994 1. maaliskuuta 1994 Vuoden 1994 valtiopäivät, osa pöytäkirjat 1, sivut 195–202. tiistai   2000 1. maaliskuuta 2000 Vuoden 2000 valtiopäivät, osa pöytäkirjat 1, sivut 497–505 keskiviikko   2012 1. maaliskuuta 2012 torstai  2024 1. maaliskuuta 2024 perjantai

Lähteet

 Presidenttien valinnat 

 Presidentit, jotka on valittu toimeensa useamman kuin yhden kerran 
 Risto Ryti valittiin vuonna 1943 toiselle kaudelle.
 J. K. Paasikivi valittiin vuonna 1950 toiselle kaudelle.
 Urho Kekkonen valittiin uudelleen presidentiksi vuosina 1962, 1968 ja 1978.
 Mauno Koivisto valittiin vuonna 1988 toiselle kaudelle.
 Tarja Halonen valittiin vuonna 2006 toiselle kaudelle.
 Sauli Niinistö valittiin vuonna 2018 toiselle kaudelle.

 Presidentit, jotka ovat hävinneet vaalin tasavallan presidenttinä 

 P. E. Svinhufvud hävisi 1937 Kyösti Kalliolle 73 valitsijamiesäänellä.
 J. K. Paasikivi sai 1956 84 ääntä toisella kierroksella, vaikka vielä sitä ennen ei ollut suostunut käytännössä ehdokkaaksi.

 Presidentti, joka on ollut ehdolla presidenttikautensa jälkeen 

 K. J. Ståhlberg oli ehdolla vuosina 1931, 1937 ja 1946 tulematta kuitenkaan valituksi.

 Presidentit, jotka ovat olleet ehdolla myös ennen kuin heistä tuli presidentti 

 Gustaf Mannerheim (1919)
 Lauri Kristian Relander (1919)
 Risto Ryti (1925)
 Kyösti Kallio (1931)
 Urho Kekkonen (1950)
 Sauli Niinistö (2006)

 Presidentit, jotka on valittu puolueisiin sitoutumattomina ehdokkaina 

 1944: Gustaf Mannerheim
 2018: Sauli Niinistö valittiin toiselle kaudelle valitsijayhdistyksen ehdokkaana

 Presidentit, jotka on valinnut eduskunta 

 1919: K. J. Ståhlberg valittiin Suomen ensimmäiseksi presidentiksiEnsimmäinen presidentti astuu toimeensa 1919 Elävä arkisto, Yleisradio
 1946: J. K. Paasikivi valittiin presidentiksi Mannerheimin erottua toimesta tämän kauden loppuosaksi eduskunnassa sotatilan takia.Kokenut J. K. Paasikivi luovi vaikeat kaudet  Elävä arkisto, Yleisradio

 Presidentit, joiden toimikausi on säädetty poikkeuslailla 

 1944: Gustaf Mannerheim määrättiin Risto Rytin seuraajaksi eduskunnan yksimielisesti säätämällä poikkeuslailla.
 1973: Urho Kekkosen kolmatta presidenttikautta jatkettiin neljällä vuodella poikkeuslailla.Kekkosen hyväksi poikkeuslaki  Elävä arkisto, Yleisradio

 Presidentit, jotka ovat tulleet valituksi, vaikka ovat saaneet ensimmäisellä tai toisella kierroksella vähemmän ääniä kuin toinen ehdokas 

 Lauri Kristian Relander sai 1925 toisella kierroksella 97 valitsijamiesääntä ja Risto Ryti 104. Kolmannella kierroksella Relander sai 172 ja Ryti 109 ääntä
 P. E. Svinhufvud sai 1931 ensimmäisellä kierroksella 88 valitsijamiesääntä ja Väinö Tanner 90. Toisella kierroksella Svinhufvud sai 98 ääntä ja K. J. Ståhlberg 149 ääntä; Tanner ei saanut yhtään ääntä. Kolmannella kierroksella Svinhufvud sai 151 ja Ståhlberg 149 ääntä
 Kyösti Kallio sai 1937 ensimmäisellä kierroksella 56 ääntä, P. E. Svinhufvud 94 ääntä ja K. J. Ståhlberg 150 ääntä. Toisella kierroksella Kallio sai 177, Svinhufvud 104 ja Ståhlberg 19 ääntä
 Urho Kekkonen sai 1956 toisella kierroksella 102 ääntä ja K.-A. Fagerholm 114 ääntä. Kolmannella kierroksella Kekkonen sai 151 ääntä ja Fagerholm 149 ääntä.

 Presidenteiksi valituiksi tulleet ehdokkaina puolueen mukaan 

 Vaali Presidentti Ehdokkaaksi asettanut puolue tai ryhmä/ehdokkaaksi asettaneet puolueet tai ryhmät Äänimäärä 1919  Kansallinen Edistyspuolue kansaned. 143 1925  Maalaisliitto valitsijam. 172 1931  Kansallinen Kokoomuspuolue valitsijam. 151 1937  Maalaisliitto valitsijam. 177 1940  Kansallinen Edistyspuolue valitsijam. 288 1943  Kansallinen Edistyspuolue valitsijam. 269 1946  Kansallinen Kokoomuspuolue kansaned. 159 1950  Kansallinen Kokoomuspuolue, Kansallinen Edistyspuolue, Itsenäinen Keskiluokka, Pienviljelijäin puolue, Ruotsalainen kansanpuolue, Ruotsalainen vapaamielinen puolue valitsijam. 171 1956  Maalaisliitto valitsijam. 151 1962  Maalaisliitto, Ruotsalainen kansanpuolue, Suomen Kansanpuolue valitsijam. 199 1968  Keskustapuolue, Suomen Sosialidemokraattinen Puolue, Suomen Kansan Demokraattinen Liitto, Työväen ja Pienviljelijäin Sosialidemokraattinen Liitto valitsijam. 201 1978  Suomen Sosialidemokraattinen Puolue, Keskustapuolue, Suomen Kansan Demokraattinen Liitto, Kansallinen Kokoomus, Ruotsalainen kansanpuolue, Liberaalinen Kansanpuolue, Sosialistinen Työväenpuolue, Suomen Yksityisyrittäjäin Puolue, Åländsk Samling valitsijam. 259 1982  Suomen Sosialidemokraattinen Puolue valitsijam. 167 1988  Suomen Sosialidemokraattinen Puolue, Suomen Maaseudun Puolue, Pro Koivisto, Åländsk Samling valitsijam. 189 1994  Suomen Sosialidemokraattinen Puolue 1 723 485 2000  Suomen Sosialidemokraattinen Puolue 1 644 532 2006  Suomen Sosialidemokraattinen Puolue, Vasemmistoliitto 1 630 980 2012  Kansallinen Kokoomus 1 802 3282018valitsijayhdistys, Kansallinen Kokoomus, Suomen Kristillisdemokraatit 1 874 3312024Kansallinen Kokoomus 1 575 211

 Presidenttien nimet 

 Presidenttien entiset nimet 

 Kaarlo Juho Ståhlberg oli ristimänimeltään Carl Johan StåhlbergEdustajamatrikkeli, K. J. Ståhlberg
 Lauri Kristian Relander oli ristimänimeltään Lars Kristian RelanderEdustajamatrikkeli, L. Kr. Relander
 Kyösti Kallio oli ristimänimeltään Gustaf KalliokangasEdustajamatrikkeli, Kyösti Kallio
 Juho Kusti Paasikiven nimi oli vuoteen 1887 Johan Gustaf Hellstén.Edustajamatrikkeli, J. K. Paasikivi

 Presidenteistä käytetyt lempinimet 

 Lauri Kristian Relander: Reissu-Lassehttp://yle.fi/elavaarkisto/?s=s&g=1&ag=1&t=&a=46  ”Reissu-Lassesta” presidentti Ylen elävä arkisto, Reissu-Lassihttps://kansallisbiografia.fi/kansallisbiografia/henkilo/628 Kansallisbiografia, Relander, Lauri Kristian (1883 - 1942), Reslander 
 P. E. Svinhufvud: Ukko-Pekkahttp://yle.fi/elavaarkisto/?s=s&g=1&ag=6&t=250  Pehr Evind Svinhufvud - Ukko-Pekka Ylen elävä arkisto
 Gustaf Mannerheim: Marskihttp://yle.fi/elavaarkisto/?s=s&g=4&ag=28&t=670&a=3528 Kunniaa Marskille Ylen elävä arkisto
 J. K. Paasikivi: Ukko
 Urho Kekkonen: Urkkihttp://yle.fi/elavaarkisto/?s=s&g=1&ag=6&t=34&a=7939 Kekkospatsaat Ylen elävä arkisto, UKKhttp://yle.fi/elavaarkisto/?s=s&g=1&ag=6&t=34&a=4208 Karjalaisen ja Kekkosen välirikko Ylen elävä arkisto, Ukko
 Mauno Koivisto: Manuhttp://yle.fi/elavaarkisto/?s=s&g=1&ag=6&t=88  Mauno Koivisto - Turun fundeeraaja Ylen elävä arkisto
 Martti Ahtisaari: Marahttp://yle.fi/elavaarkisto/?s=s&g=4&ag=29&t=&a=8437 Tuttu juttu: presidenttipeliä Ylen elävä arkisto
 Tarja Halonen: MuumimammaMuumimamma vaihtuu Lucky Lukeksi  Yle Areena
 Sauli Niinistö: Saukki, SaleSauli Niinistö - yksinäinen susi Presidentinvaali 2012, Uutiset, Iltalehti
 Alexander Stubb: Alexhttps://www.politico.eu/article/alex-stubb-european-commission-president-bid-endurance-run-spitzenkandidat/

 Presidenttien taustat 

 Presidentit, joilla on oikeustieteellinen koulutus 

 K. J. Ståhlberg
 P. E. Svinhufvud
 Risto Ryti
 J. K. Paasikivi
 Urho Kekkonen
 Tarja Halonen
 Sauli Niinistö

 Presidentit, jotka ovat toimineet diplomaattina 
 Juho Kusti Paasikivi
 Martti Ahtisaari

 Presidentit, jotka ovat toimineet Suomen Pankin pääjohtajana 
 Risto Ryti 1924–1943, 1944–1945
 Mauno Koivisto 1968–1982

 Presidentti, joka on toiminut oikeuskanslerina 
 P. E. Svinhufvud 1918

 Presidenttien asepalvelus 

Suorittaneet (ylin sotilasarvo):
 P. E. Svinhufvud (sotamies Venäjän armeijan Suomen kaartissa)
 Gustaf Mannerheim (kenraaliluutnantti Venäjän armeijassa, Suomen marsalkka Suomen puolustusvoimissa)
 Urho Kekkonen (kersantti)
 Mauno Koivisto (alikersantti)
 Martti Ahtisaari (kapteeni)
 Sauli Niinistö (kapteeni)
 Alexander Stubb (korpraali)

Eivät suorittaneet:
 K. J. Ståhlberg
 Lauri Kristian Relander
 Kyösti Kallio
 Risto Ryti
 J. K. Paasikivi
 Tarja Halonen

 Presidentit, jotka eivät ole toimineet ylipäällikkönä 
 Kyösti Kallio, luovutti ylipäällikkyyden sotamarsalkka Gustaf Mannerheimille talvisodan alettua 1939.
 Risto Ryti

 Presidentit, jotka ovat palvelleet rintamalla sodassa 

 Gustaf Mannerheim (Venäjän palveluksessa Venäjän–Japanin sodassa 1904–1905 ja ensimmäisessä maailmansodassa Itävalta-Unkarin vastaisella rintamalla 1914–1917Haataja s. 114, kenraalikuntaan kuuluneena ei kuitenkaan varsinaisissa taisteluissa)
 Urho Kekkonen (Suomen sisällissodassa 1918)Haataja s. 150
 Mauno Koivisto (jatkosodassa 1942–1944).

 Presidenttien äidinkieli 

 Presidentti Gustaf Mannerheim oli äidinkieleltään ruotsinkielinen.
 Presidentti Alexander Stubb syntyi kaksikieliseen perheeseen ja puhui äitinsä kanssa suomea ja isänsä kanssa ruotsia.
 Presidentti Lauri Kristian Relanderin äidinkieli oli suomi. Puolisonsa Signen kanssa Relander puhui ruotsia.
 Presidentti P. E. Svinhufvudin äidinkieli oli suomi. Puolisonsa Ellenin kanssa Svinhufvud puhui ruotsia.

 Presidentit, jotka ovat tulleet politiikan ulkopuolelta 

 Gustaf Mannerheim
 Martti Ahtisaari

 Presidentit politiikassa 

 Presidentit, jotka ovat toimineet pääministerinä 

 P. E. Svinhufvud 1917–1918, 1930–1931
 J. K. Paasikivi 1918, 1944–1946
 Kyösti Kallio 1922–1924, 1925–1926, 1929–1930, 1936–1937
 Risto Ryti 1939–1940
 Urho Kekkonen 1950–1951, 1952–1953, 1954–1956
 Mauno Koivisto 1968–1970, 1979–1982
 Alexander Stubb 2014–2015

 Presidentit, jotka ovat toimineet valtiovarainministerinä 

 Risto Ryti 1921–1922, 1922–1924
 Mauno Koivisto 1966–1968, 1972
 Sauli Niinistö 1996–2003
 Alexander Stubb 2015–2016

 Presidentit, jotka ovat toimineet ulkoasiainministerinä 

 Urho Kekkonen 1952–1953, 1954
 Tarja Halonen 1995–2000
 Alexander Stubb 2008–2011

 Presidentit, jotka ovat toimineet oikeusministerinä 

 Urho Kekkonen 1936–1937, 1944–1946, 1951
 Tarja Halonen 1990–1991
 Sauli Niinistö 1995–1996

 Presidentti, joka on toiminut puolustusministerinä 

  Kyösti Kallio 1923

 Presidentit, jotka ovat toimineet kansanedustajana 

 P. E. Svinhufvud 1907–1917, 1930–1931: eduskunnan puhemies 1907–1913
 Kyösti Kallio 1907–1937: eduskunnan puhemies 1920–1921, 1924–1925, 1927–1928, 1929, 1930–1936
 J. K. Paasikivi 1907–1909, 1910–1914
 K. J. Ståhlberg 1908–1910, 1914–1918, 1930–1933: eduskunnan puhemies 1914–1917
 Lauri Kristian Relander 1910–1914, 1917–1920: eduskunnan puhemies 1919–1920
 Risto Ryti 1919–1924, 1927–1929
 Urho Kekkonen 1936–1956: eduskunnan puhemies 1948–1950
 Tarja Halonen 1979–2000
 Sauli Niinistö 1987–2003, 2007–2011: eduskunnan puhemies 2007–2011
 Alexander Stubb 2011–2017

 Presidentti, joka on toiminut Euroopan parlamentin jäsenenä 

 Alexander Stubb 2004–2008

 Presidentit, jotka ovat toimineet kaupunginvaltuutettuna 

 K. J. Ståhlberg (Helsinki 1901–1903)
 Risto Ryti (Helsinki 1924–1927)
 J. K. Paasikivi (Helsinki 1915–1918)
 Mauno Koivisto (Turku 1957)
 Tarja Halonen (Helsinki 1977–1996)
 Sauli Niinistö (Salo 1977–1992)

 Presidentti, joka on toiminut maaherrana 

 Lauri Kristian Relander 1920–1925 (Viipurin lääni)

 Presidentit, jotka ovat toimineet puolueen puheenjohtajana 
 Kyösti Kallio 1909–1917 (Maalaisliitto)
 J. K. Paasikivi 1934–1936 (Kansallinen Kokoomuspuolue)
 Sauli Niinistö 1994–2001 (Kansallinen Kokoomus)
 Alexander Stubb 2014–2016 (Kansallinen Kokoomus)

 Presidentit oikeudessa 

Suomen perustuslain 113 §:n mukaan Suomen tasavallan presidentin toimesta ei saa nostaa syytettä, ellei kyseessä ole maanpetosrikos, valtiopetosrikos tai rikos ihmisyyttä vastaan. Vastaava säännös oli jo vuoden 1919 hallitusmuodossa. Siitä kuitenkin poikettiin sotasyyllisyysoikeudenkäynnissä, jota koskenut laki säädettiin perustuslain säätämisjärjestyksessä.

 Presidentintoimesta elokuussa 1944 eronnut Risto Ryti oli syytettynä sotasyyllisyysoikeudenkäynnissä 1945–1946.

Oikeudenkäymiskaaren mukaan toimessa olevaa tasavallan presidenttiä ei voida kutsua todistajaksi oikeudenkäyntiin. Presidentti voi kuitenkin halutessaan suostua antamaan todistajanlausunnon tuomioistuimessa taikka kirjallisen lausunnon, jota voidaan käyttää todisteena.

 Presidenttien huomionosoitukset 

 Presidentit, joiden mukaan on nimetty katu, tie, aukio tai puisto 

 K. J. Ståhlberg: Ståhlbergintie, Kulosaari, Helsinki, Ståhlberginkatu Lahti, Ståhlberginkuja Suomussalmi
 Lauri Kristian Relander: Relanderinaukio, Kulosaari, Helsinki; Relanderinkatu, Varkaus; Reissu-Lassin polku ja Reissu-Lassi (puisto), Jokiniemi, Vantaa
 P. E. Svinhufvud: Svinhufvudintie, Kulosaari, Helsinki; Svinhufvudinkatu, Lahti; Ukko-Pekantie, Heinola, Myllykoski, Ylivieska; Ukko-Pekankaari, Taavetti
 Kyösti Kallio: Kyösti Kallion tie Helsingin Kulosaaressa, Kyösti Kallion katu Lahdessa ja Nivalassa, Kyösti Kallion puisto Oulussa
 Risto Ryti: Risto Rytin tie Helsingin Kulosaaressa, Risto Rytin katu Huittisissa
 Gustaf Mannerheim: kadut, aukio Fiskars, Hamina, Hanko, Helsinki (Mannerheimintie), Karvia, Kokkola, Lahti, Lappeenranta, Loviisa, Mikkeli, Naantali, Nastola, Oulu, Parkano, Porvoo, Skogby, Vaasa
 J. K. Paasikivi: kadut, aukio Helsinki (Paasikivenkatu, Paasikivenaukio), Hämeenlinna (Paasikiventie), Kankaanpää, Kerava, Lahti, Tampere (Paasikiventie, Paasikivenkatu)
 Urho Kekkonen: kadut, aukiot ym. Hamina, Helsinki (Urho Kekkosen katu), Kajaani, Orimattila, Pielavesi, Saarijärvi, Suomusjärvi, Tampere (Kekkosentie, Kekkosenkatu), Rostock (Urho-Kekkonen-Straße)
 Mauno Koivisto: aukio, Helsinki; arboretum-puisto Ylivieska
 Martti Ahtisaari: aukio, Helsinki, Oulu
 Tarja Halonen: puisto, Helsinki (Tarja Halosen puisto)

 Presidenttien mukaan nimetyt laitokset 

 P. E. Svinhufvud: P. E. Svinhufvudin muistosäätiö
 Kyösti Kallio: Kyösti ja Kalervo Kallion museoKyösti ja Kalervo Kallion museo  Nivala-seura, Kyösti Kallion koulu
 Gustaf Mannerheim: Mannerheimin LastensuojeluliittoMannerheimin Lastensuojeluliitto, Suomen Marsalkka Mannerheimin perinnesäätiöSuomen Marsalkka Mannerheimin perinnesäätiö, Mannerheim-museoMannerheim-museo 
 J. K. Paasikivi: Paasikivi-seuraPaasikivi-Seura, Paasikivi-opistoPaasikivi-Opisto
 Urho Kekkonen: Urho Kekkosen arkisto/UKK-seuraUrho Kekkosen Arkisto , UKK-instituuttiUKK-instituutti, Urho Kekkosen museoUrho Kekkosen museo Museovirasto
Martti Ahtisaari: Martti Ahtisaaren koulu, Kuopio; Martti Ahtisaari -instituutti, Oulu; Martti Ahtisaari Primary School, Windhoek; Martti Ahtisaari School, Sudan

 Presidenteistä kertovat elokuvat 

 C. G. E. Mannerheim: Mannerheim – Suomen marsalkka (dokumentti), ohjaaja Kari Uusitalo, 1968
 Tarja Halonen: Rouva presidentti (dokumentti), ohjaaja Aleksi Bardy, 2012

 Presidentit, joiden kuva on ollut setelissä 

 K. J. Ståhlberg: 50 markan seteli 1963, 5 000 markan seteli 1955http://www.setelit.com/raha/253 www.setelit.com, 50 markan seteli 1977.
 J. K. Paasikivi: 1 000 markan seteli 1955Historialliset rahat, Suomen pankki, 10 markan seteli 1963, 1980
 Urho Kekkonen: 500 markan seteli 1975Historialliset rahat, Suomen pankki

 Presidentit, joiden kuva on ollut postimerkissä 

 K. J. Ståhlberg: 1945, 1965
 Lauri Kristian Relander: 1983
 P. E. Svinhufvud: 1931, 1944
 Kyösti Kallio: 1941, 1973
 Risto Ryti: 1941
 Gustaf Mannerheim: 1937, 1941, 1952, 1967
 J. K. Paasikivi: 1947, 1950, 1970
 Urho Kekkonen: 1960, 1970, 1980, 1986
 Mauno Koivisto: 1983, 1993, 2017
 Martti Ahtisaari: 1997, 2008, 2023
 Tarja Halonen: 2003
 Sauli Niinistö: 2013

 Presidentti, jolla on ollut myös valtioneuvoksen arvo 

  J. K. Paasikivi 1930

 Presidentti, joka on saanut Nobelin palkinnon 

  Martti Ahtisaari 2008 (rauhanpalkinto)

 Presidenttien asunnot 

 Presidentit, jotka asuivat Presidentinlinnassa
K. J. StåhlbergPresidentinlinnan historiaa, yle.fi
Lauri Kristian Relander
P. E. Svinhufvud
Kyösti Kallio
Risto Ryti
J. K. Paasikivi
Mauno Koivisto
 Presidentit, jotka asuivat Tamminiemessä
Risto RytiTamminiemen huvila 100 vuotta
Gustaf Mannerheim
Urho KekkonenUrho Kekkosen museo Tamminiemi, Helsinki
 Presidentit, jotka ovat asuneet Mäntyniemessä
Mauno Koivisto
Martti Ahtisaari
Tarja Halonen
Sauli Niinistö
Presidentti, joka asuu Valtion vierastalossa
Alexander Stubb

 Presidenttien perheet (puolisot ja lapset) 

 Lähteet 


 Tasavallan presidentit. Sarjan päätoimittaja: Raimo Väyrynen, Espoo, Weilin+Göös, Koko sarjan 
Tasavallan presidentit. Tasavalta perustetaan 1919–1931 : Ståhlberg, Relander, Weilin+Göös, 1992 222 s., 
Tasavallan presidentit. Murrosten ja kasvun vuodet 1931–1940: Svinhufvud, Kallio, Weilin+Göös, 1993, 221 s., 
Tasavallan presidentit. Sodan ja rauhan miehet 1940–1956 : Ryti, Mannerheim, Paasikivi, Weilin+Göös, 1993, 224 s. 
Tasavallan presidentit. Tasavalta kasvaa ja kansainvälistyy 1956–1981 : Kekkonen, Weilin+Göös, 1994 , 207 s., 
Tasavallan presidentit. Kohti yhdentyvää maailmaa 1982–1994 : Koivisto, Weilin+Göös, 1994, 237 s., 

 Viitteet 

Aiheesta muualla
Itsenäisen Suomen valtionpäämiesten yksityisarkistot

Tiedot