Sykloidi

Sykloidi on vierintäkäyrä, jonka muodostavat pyörän pinnalla olevan pisteen sijainnit eri ajanhetkinä, kun pyörä vierii suoraan tasaisella alustalla.

Sykloidi on samalla brakistokroni eli käyrä, jota pitkin kappale nopeimmin vierii huipulta alas painovoiman vaikutuksesta. Samalla se on tautokroni, mikä merkitsee, että aika, jossa sen sisäpintaa pitkin vierivä, alkutilassa lepotilassa jossakin sen pisteessä oleva pallo saavuttaa käyrän alimman kohdan, ei riipu sen alkuperäisestä paikasta.

 Historia 
Sykloidia tutki ensimmäisenä Nicolaus Cusanus ja myöhemmin Marin Mersenne. Nimen sille antoi Galileo Galilei vuonna 1599. Vuonna 1634 G. P. de Roberval todisti, että sykloidin alle jäävän alueen pinta-ala on kolme kertaa niin suuri kuin sen ympyrän, jonka vieriessä se muodostuu. Vuonna 1658 Christopher Wren osoitti, että sykloidin pituus on neljä kertaa niin suuri kuin sen muodostavan ympyrän läpimitta. Sykloidia on sanottu "Geometrian Helenaksi", ja 1600-luvun matemaatikot kävivät paljon siihen liittyviä kiistoja.

 Yhtälöt 

Origon kautta kulkeva sykloidi, jonka r-säteinen ympyrä muodostaa vieriessään, muodostuu pisteistä (x, y), jotka toteuttavat ehdot:

missä parametri t on reaaliluku. Parametrin t arvolla ympyrän keskipiste on pisteessä rt.

Edellä trigonometriset funktiot on määritelty käyttämällä kulmayksikkönä radiaania. Jos kulmayksikkönä käytetään astetta, yhtälöt voidaan kirjoittaa muotoon

x = r(cos(270°-t)) + 2πrt/360°

y = r(sin(270°-t)) + r

Käyrä on derivoituva muualla paitsi erikoispisteissä, joissa se kohtaa x-akselin. Niissä sykloidilla on terävä kärki, ja niitä lähestyttäessä derivaatta kasvaa rajatta :ään tai :ään riippuen siitä, kummasta suunnasta erikoispistettä lähestytään. Sykloidi toteuttaa myös differentiaaliyhtälön

 Pinta-ala 
r-säteisen ympyrän generoiman sykloidin kaari voidaan parametroida näin:

missä 

Koska

on sykloidin kaaren alla olevan alueen pinta-ala

 Kaaren pituus 
pienoiskuva|Sykloidin kaaren pituus geometrinen päättely.
Sykloidin kaaren pituus S voidaan laskea seuraavasti:

Toinen geometrinen tapa laskea sykloidin pituus on huomata, että kun evolventtia kuvaava lanka on purettu  puolikkaan kaaren ympäriltä kokonaan auki, ​​ojentuu se kahden halkaisijan pituiseksi janaksi. Tämä on siis yhtä pitkä kuin puolet sykloidin kaaren pituudesta, ja kokonaisen syksoidin jakson pituisen kaaren pituus on 8r (katso kuva vieressä).

 Sykloidia muistuttavia käyriä 

Episykloidi on käyrä, joka muodostuu ympyrän vieriessä toisen ympyrän kehää pitkin sen ulkopuolella. Hyposykloidi taas muodostuu ympyrän vieriessä toisen ympyrän kehää pitkin sen sisäpuolella. Vastaavasti voidaan muodostaa käyriä ympyrän vieriessä minkä tahansa muutakin käyrää pitkin.

Syklodilla, episykloidilla ja hyposykloidilla on se yhteinen ominausuus, että kukin niistä on yhdenmuotoinen evoluuttansa kanssa. 

 Lähteet 

 An application from physics: Ghatak, A. & Mahadevan, L. Crack street: the cycloidal wake of a cylinder tearing through a sheet. Physical Review Letters, 91, (2003). http://link.aps.org/abstract/PRL/v91/e215507



 Aiheesta muualla 

 Cycloids at cut-the-knot
 Richard A. Proctorin sivusto sykloidista ja sitä muistuttavista käyristä 
 Cornell University Library.
 Sykloidit ja trokoidit 
 Cycloid Curves by Sean Madsen with contributions by David von Seggern, The Wolfram Demonstrations Project.

Luokka:Käyrät