Kotkan Satama

Kotkan Satama Oy oli Kotkassa satamatoimintaa harjoittanut yhtiö, jonka omisti Kotkan kaupunki. Yhtiökonserniin kuului Kotkan Satama Oy:n lisäksi sen kokonaan omistama Kotkan Satamatalot Oy. Toimitusjohtajana oli Kimmo Naski vuosina 2002–2011. Kotkan Satama Oy ja Haminan Satama Oy yhdistyivät 1. toukokuuta 2011 HaminaKotka Satama Oy:ksi. Molempien kaupunkien kaupunginvaltuustot hyväksyivät yhdistymisen 8. marraskuuta 2010.

Sataman toimistokeskus Merituuli on nykyisin HaminaKotka Satama Oy:n pääkonttori. Se sijaitsee Mussalon satama-alueella. Siellä toimivat Tulli, VR Transpointin toimisto ja yhteensä viitisenkymmentä logistiikka-alan yritystä. Rakennuksen matala osa on valmistunut vuonna 2000 ja myöhemmin sen sivuille on rakennettu torniosat Pohjoiskorkia ja Lounatkorkia.

Liikenne ja henkilöstö

Liikennemäärältään Kotkan satama oli Suomen toiseksi suurin yleissatama vuonna 2008. Liikennemäärästä viennin osuus oli 43,6 %, tuonnin 25,3 %, kauttakulun 29 % ja kotimaan liikenteen 2,1 %. Konttiliikenteessä Kotkan satama oli vuonna 2008 Suomen suurin, jonka kautta kulki noin 40 % Suomen satamien konttiliikenteestä ja myös autojen tuonti- ja transitosatamana se oli Suomen suurin. 

Kotkan satamasta on säännölliset yhteydet muun muassa Göteborgin, Tallinnan, Lyypekin, Hampurin, Bremenin, Amsterdamin, Rotterdamin, Tilburyn, Hullin, Pietarin ja Antwerpenin satamiin.

Kotkan Sataman palveluksessa oli keskimäärin 60 henkilöä vuonna 2008. Käytännön työ satamassa tehdään yli sadan yrityksen kanssa ja satama-alueella työskentelee eri yritysten työntekijöitä yli 3 000.

Terminaalit
pienoiskuva|Kantasatamaa Merikeskus Vellamon katolta nähtynä.
Kotkan Satama Oy:n satamiin kuului neljä satamanosaa eli Mussalon satama, Hietasen satama (mukaan lukien Hietanen Etelä), Kantasatama ja Sunilan satama (yhteisomistuksessa Sunila Oy:n kanssa). Tonnimäärältään suurimmat satamat olivat Mussalo ja Hietanen. Satamat kuuluvat nykyisin Haminakotka Satama Oy:n satamanosiin.

Mussalon satamassa on kontti-, irtolasti- ja nesteterminaalit sekä laaja logistiikka-alue.
Konttiterminaali, laitureita 1 792 m, kulkusyvyys 10,0–12,0 m.
Bulk-terminaali, laitureita 600 m, kulkusyvyys 13,5–15,3 m.
Nesteterminaali, kulkusyvyys 10,0–13,5 m.

Hietasen satama, laitureita 1 081 m, kulkusyvyys 7,9–10,0 m.
Hietanen on keskittynyt roro-liikenteeseen. Hietasen sataman merkitys Kotkassa on lisääntynyt voimakkaasti Venäjälle suuntautuvan henkilöautojen transitoliikenteen kasvun myötä. Suurin autologistiikan toimija Hietasessa on Wallenius Wilhelmsen Logistics.

Hietanen Etelä (Puolanlaituri), laitureita 360 m, kulkusyvyys 8,5 m.

Kantasatama, laitureita 962 m, kulkusyvyys 7,7–10,0 m. 
Kantasatama on jaettu kahteen osaan eli kaupalliseen satamaan ja kulttuurisatamaan. Kaupallinen osa käsittää tavara- ja matkustajaliikenteen. Kulttuurisatamassa sijaitsee muun muassa Merikeskus Vellamo. Kantasatama on monitoimisatama, joka on keskittynyt pääasiassa lolo-tyyppiseen liikenteeseen. Kantasataman ja Narvan tuntumassa sijaitsevan Sillamäen välille avattiin maaliskuussa 2006 matkustajalaivayhteys, jolla liikennöi Narva Linen ropax-tyypinen M/S Vironia. Kyseinen yhteys lakkautettiin vuoden 2008 alussa.

Sunilan satama, laitureita 400 m, josta Sunila Oy:llä 200 m, kulkusyvyys 6,0–7,9 m.

Katso myös

Hallan satama

Lähteet

 Aiheesta muualla 

Luokka:Kotkan liikenne
Luokka:Suomen Itämeren satamat