Sven Delblanc

Sven Delblanc (26. toukokuuta 1931 – 15. joulukuuta 1992) oli ruotsalainen kirjailija ja kirjallisuuden tutkija. Hän kirjoitti suosittuja ja palkittuja teoksia, jotka sijoittuivat Ruotsin lähihistoriaan. Parhaiten niistä tunnetaan Hedebyn asukkaista kertova sarja sekä Samuelin kirja jatko-osineen, jotka kertovat Delblancin äidinisän tarinan. Useita hänen teoksiaan on käytetty televisiosarjojen pohjana. 

Delblancin läpimurtoteos oli Prästkappan (1963). Siinä on jo esillä hänen tuotantonsa keskeisiin piirteisiin kuuluva tarkka historiallinen tausta. Delblanc oli kiinnostunut kuvaamastaan valistuksesta, joka oli jyrkästi polarisoitunutta aikaa ja jolloin kirkon, aatelin ja kuninkaan valta saavuttivat huippunsa. Päähenkilön on vaikea hyväksyä Preussin Fredrik Suuren valtakoneistoa,joka kuitenkin taivuttaa oppiniskaisen papin valtansa alle. Useissa teoksissa voidaan nähdä myös analogisia rinnastuksia kirjoittamisaikaan. Esimerkiksi orjalaiva Speranzaa kuvaava romaani rinnastuu 1960-luvun keskusteluun kehitysmaiden sorrosta. 

Merkittävimmän panoksen Ruotsin kirjallisuuteen Delblanc antoi kahdella romaanisarjallaan, Sörmlanti-sarjalla (1970, 1973, 1974 ja 1976) ja Samuel-sarjalla (1981, 1982, 1984 ja 1985), jotka perustuvat kirjoittajan omiin muistoihin ja perhedokumentteihin. Ne kuvaavat Ruotsin muuttumista maatalousyhteiskunnasta hyvinvointivaltioksi. Henkilöiden ankarat vaiheet taas muuttavat heidän elämäniloisen perusasenteensa mielisairauksiin ja kärsimyksiin.

Delblanc sai useita palkintoja, muun muassa Pohjoismaiden neuvoston kirjallisuuspalkinnon vuonna 1982 ja August-palkinnon vuonna 1991.

Teokset
 Eremitkräftan, 1962
 Prästkappan, 1963
 Homunculus, 1965
 Ära och minne, 1965 (väitöskirja)
 Nattresa, 1967
 Åsnebrygga, 1969
 Åminne, 1970
 Zahak, 1971
 Trampa vatten, 1972
 Teatern brinner, 1973
 Stenfågel, 1973
 Primavera, 1973 
 Vinteride, 1974
 Stadsporten, 1976
 Grottmannen, 1977
 Gunnar Emmanuel, 1978
 Gröna vintern, 1978
 Kära farmor, 1979 Stormhatten: Tre Strindbergsstudier, 1979
 Speranza, 1980
 Samuels bok, 1981
 Samuels döttrar, 1982
 Senecas död, 1982
 Jerusalems natt, 1983
 Kanaans land, 1984
 Maria ensam, 1985
 Fågelfrö, 1986
 Moria land, 1987
 Änkan, 1988
 Damiens, 1988
 Ifigenia, 1990
 Livets ax, 1991
 Slutord, 1991
 Homerisk hemkomst: Två essäer om Iliaden och Odysséen, 1992 
 Agnar, 1993
Suomennetut teokset 
Papinkaapu, herooinen kertomus, suom. Katri Ingman-Palola, WSOY, 1965, alkuteos: Prästkappan
Aasinsilta, suom. Ulf Erik Qvickström, WSOY, 1970, alkuteos: Åsnebrygga
Kertomus Sörmlannista, suom. Juhani Koskinen, WSOY, 1974, alkuteos: Åminne
Kivilintu, kertomus Sörmlannista 2, suom. Juhani Koskinen, WSOY, 1976, alkuteos: Stenfågel
Talviuni, kertomus Sörmlannista 3, suom. Juhani Koskinen, WSOY, 1977, alkuteos: Vinteride
Kaupunginportti, kertomus Sörmlannista 4, suom. Juhani Koskinen, WSOY, 1978, alkuteos: Stadsporten
Samuelin kirja, suom. Juhani Koskinen, WSOY, 1983, alkuteos: Samuels bok
Samuelin tyttäret, suom. Juhani Koskinen, 1985, alkuteos: Samuels döttrar
Kanaanin maassa, suom. Juhani Koskinen, WSOY, 1986, alkuteos: Kanaans land
Maria yksin, suom. Juhani Koskinen, WSOY, 1989, alkuteos: Maria ensam
Elon tähkä, WSOY, suom. Kyllikki Härkäpää, 1992, alkuteos: Livets ax
Päätössanat, suom. Timo Hämäläinen, WSOY, 1993, alkuteos: Slutord
Speranza, laiva, aikalaiskertomus, suom. Timo Hämäläinen, WSOY, 1994, alkuteos: Speranza

 Lähteet 

Luokka:Ruotsalaiset kirjailijat
Luokka:Ruotsalaiset kirjallisuustieteilijät
Luokka:Pohjoismaiden neuvoston kirjallisuuspalkinnon saajat
Luokka:Vuonna 1931 syntyneet
Luokka:Vuonna 1992 kuolleet