Eveliina Särkelä

Maria Eveliina Särkelä (10. tammikuuta 1847 Vaasa – 8. helmikuuta 1939 Helsinki) oli Alina Forsmanin ohella yksi Suomen ensimmäisiä naiskuvanveistäjiä. Hän toimi myöhemmin valokuvaajana ja piirustuksenopettajana, koska kuvanveisto ei tarjonnut riittävää elantoa.Kuvanveistäjätär Eveliina Särkelä kuollut, Helsingin Sanomat, 09.02.1939, nro 38, s. 8, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Kuvanveistäjä Eveliina Särkelä, Aamulehti, 09.02.1939, nro 38, s. 7, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

Eveliina Särkelän vanhemmat olivat tunnettu turkulainen kelloseppä Antti Särkelä (1804–1873) ja Elisabet Kerola (1812–1883). Hän muutti Pohjanmaalta Turkuun 1860 ja opiskeli Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa Turussa R. W. Ekmanin ja Walter Runebergin johdolla vuosina 1864–1866 ja 1873. Hän jatkoi vielä taideopintoja August Saabyen johdolla Kööpenhaminassa vuosina 1873–1874 ja 1876–1878. Särkelä opiskeli myös muutaman kuukauden ajan Berliinissä ja Pietarissa.

Särkelä toimi itsenäisenä kuvanveistäjänä ja piirustuksen opettajana 1870-, 1880- ja 1890-luvuilla muun muassa Helsingissä, Porissa, Turussa ja Vaasassa. Hänellä oli jonkin aikaa Helsingissä omaa ateljee ja Porissa hän piti omaa piirustuskoulua. Särkelä joutui taloudellisista syistä tekemään useita muoto- ja medaljonkikuvia, jotka jäivät kuvien tilaajien haltuun. Särkelä joutui luopumaan kuvanveistäjän urasta suhteellisen aikaisin ja hän asui sitten pääasiassa sisarensa ja lankonsa, merikapteeni Hidenin perheessä. Viimeiset kolmekymmentä vuotta elämästään Särkelä vietti vanhainkodissa Helsingissä opetusministeriön myöntämän eläkkeen turvin.

Särkelä joutui varojen puutteen takia käyttämään useissa teoksissaan materiaalina savea tai kipsiä, joten monet teoksista eivät ole säilyneet. Särkelä teki rintakuvat Emil Nervanderista ja turkulaisesta apteekkari Stenbergistä sekä muotokuvan muun muassa Victor Westerholmista. Hän teki myös monia kansallisromanttisia Kalevala-aiheisia teoksia, esimerkiksi Kullervo tynnyrin päällikkö.
 Veistoksia 
 Emil Nervanderin, Kaarlo Bergbomin, Kaarola Avellanin, Alma Fohströmin, Hortense Synnerbergin, Bruno Holmin ja B. O. Schaumanin rintakuvat
 Koivu ja tähti, aihe Topeliuksen samannimisestä sadusta
 Lemminkäisen äiti tähystelee poikaansa, kipsiveistos
 Väinämöinen kanteleineen, Särkelä teki veistoksen talvella 1885 kauppaneuvos Antti Ahlströmille Noormarkkuun, veistos tuhoutui Suomen sisällissodan aikana 1918
 Mansikkatyttö, pidetty Särkelän parhaimpana teoksena, sijaitsee Ateneumin taidemuseon kokoelmissa 

 Palkinnot 
 II palkinto dukaattikilpailussa 1879

 Lähteet 

 Kirjallisuutta 


Aiheesta muualla 

Suomen ensimmäinen kuvanveistäjätär, Suomen Kuvalehti, 16.01.1932, nro 3, s. 18, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

Luokka:Suomalaiset kuvanveistäjät
Luokka:Vuonna 1847 syntyneet
Luokka:Vuonna 1939 kuolleet