Hetmani

Hetmani (, , , ; sanan alkuperä on , ’päämies’, ’johtaja’) oli hallitsijan jälkeen korkeimman sotilaskomentajan arvonimi Puolassa, Ukrainassa ja Liettuan suuriruhtinaskunnassa 1400-luvulta 1700-luvulle. Vuosina 1539–1792 Puolan armeijan ylipäällikön arvonimenä oli suurhetmani ja hänen apunaan toimi kenttähetmani. Hetmaneilla oli paikka Puolan senaatissa. Vuoteen 1917 hetmaneiksi kutsuttiin myös venäläisiä kruununperillisiä.

Hetmani-nimitys yhdistetään yleensä Mustanmeren alueen kasakoihin. Kukin kasakkaryhmä pyrki olemaan toisista riippumaton valitsemalla oman hetmanin. Kasakkajoukkojen komentajan nimityksenä oli kruununhetmani silloin, kun hallitsija oli hänet hyväksynyt. Jos hän oli kasakoiden valitsema, häntä kutsuttiin hetmaniksi eli atamaaniksi. Atamaani-nimitystä käyttivät erityisesti Donin kasakat. Tunnetuin hetmani lienee ollut Bohdan H’melnytskyi (1593–1657). Tämän ukrainalaisen kasakkapäällikön ansiosta Puolalle kuulunut Ukraina siirtyi itsehallinnollisena kasakkahetmanaattina Venäjän hallintaan ja H’melnytskyistä tuli Ukrainan vapaussankari.

Viimeisin hallitseva hetmani on ollut Pavlo Skoropadski, joka sai vallan Ukrainassa keskusvaltojen joukkojen tunkeutuessa Ukrainaan keväällä 1918. Skoropadskin valta kesti vain niin kauan kuin keskusvallat miehittivät Ukrainaa. Skoropadski luopui vallasta 14. joulukuuta 1918.

 Lähteet 
 Uusi tietosanakirja. Tietosanakirja Oy, 1961.
 Nationalencyklopedin. Bokförlaget Bra Böcker, 1992.

 Viitteet 

 Aiheesta muualla 

Luokka:Arvonimet
Luokka:Liettuan historia
Luokka:Puolan historia
Luokka:Ukrainan historia
Luokka:Venäjän historia
Luokka:Kasakat