Kazanin kaanikunta

Kazanin kaanikunta ( ja ) oli vuosina 1438–1552 toiminut tataarien feodaalinen valtio, joka sijaitsi entisen Volgan Bulgarian alueella eli nykyisen Tatarstanin, Marimaan, Tšuvassian ja Mordvan alueilla sekä osittain Udmurtian ja Baškortostanin alueilla. Kaaninkunnan pääkaupunki oli Volga- ja Kazanka-jokien yhtymäkohdassa sijaitseva Kazan.  

Maantiede
Kaanikunnan alue muodostui Bolğarin, Cükätäwin, Kazanin ja Qaşanin valtakuntien maista, joissa asuivat muslimibolgaarit, sekä muista maista, jotka alun perin kuuluivat Volgan Bulgariaan. Kaanikunnan pääjokia ja -väyliä olivat Volga-, Kama- ja Vjatka-joet.

Väestö
Suurin väestöryhmä olivat tataarit, joskaan kyseinen nimitys ei tiettävästi ollut kaaninkuntalaisten omassa käytössä. He tunnistautuivat yleensä "muslimeina" ja "kazanilaisina", tai vaihtoehtoisesti "Kazanin turkkilaisina". Puhutuin- ja virallinen kieli oli "Volgan turkki" (İdel buyı törki tele), eli vanha tataari. Valtionuskonto oli sunnalainen islam (hanafi). Muihin kansoihin lukeutui venäläiset, marit, tšuvassit, nogait, baškiirit, armenialaiset ja keskiaasialaiset.

Kaanikunnan aristokraattisen luokan arvonimiä olivat etenkin soltan, bäk, ämir ja morza.

Historia
vasen|pienoiskuva|Runoilija, valtiomies ja kaanikunnan imaami Qol-Şärif (قل شریف) puolustamassa Kazania Iivana Julman hyökkäykseltä.
Kazanin kaupungin perustivat alun perin noin 1000-luvulla bolgaarit, jotka olivat Pontisen aron turkkilaisia soturiheimoja.

Kazanin kaanikunta oli yksi kahdeksasta kaaninkunnasta, jotka muodostuivat Kultaisen ordan hajaannuttua 1400-luvun lopulla. Se oli Krimin, Astrahanin ja Siperian ohella yksi sotilaallisesti ja hallinnollisesti voimakkaista kaanikunnista.Dowling 2015 s. 860–861 Kazanin kaanikunnan perusti Uluġ-Muhammad (الغ محمد), joka nousi valtaan paikallisen aateliston tukemana. 

Tsaari Iivana Julman hallitsema Moskovan Venäjä valtasi pääkaupunki Kazanin piirityksen jälkeen lokakuussa 1552. Samalla Venäjä valtasi kaanikunnan kokonaan ja liitti sen osaksi alueitaan.Dowling 2015 s. 398–400

 Lista kaaneista 

 1) Oluğ-Möxämmät (اولوغ محمد)
 2) Mäxmüt (محمود)
 3) Xälil (خلیل)
 4) İbrahim (ابراهیم)
 5) İlham (الهام)
 6) Möxämmät-Ämin (محمد امین)
 7) Mamıq
 8) Ğabdel-Latıyf (عبد اللطيف)
 9) Şah-Ğali (شاه علی)
 10) Säxib-Gäräy (صاحب كراى)
 11) Safa-Gäräy (صفا گرای)
 12) Can-Ğali (جان علی)
 13) Ütämeş-Gäräy
 14) Yädegär-Möxämmät (یادگار محمد) 

 Lähteet 


Viitteet

Luokka:Venäjän entiset valtiot ja valtiomuodostelmat
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit