Mahiljoun alue

Mahiljoun alue eli Mogiljovin alue (, ) on yksi Valko-Venäjän hallinnollisista alueista (oblasti) maan itäosissa, Venäjän rajalla. 

 Perustietoja 

Mahiljoun alue perustettiin 15. tammikuuta 1938. Nykyiset rajat ovat olleet voimassa tammikuusta 1964. Alueen pääkaupunki on Mahiljou.  

Alueen pinta-ala on 29 100 km². Alueella asuu noin 1,1 miljoonaa asukasta. Alueen väkiluku on pienentynyt lähes 10 % edellisen vuosikymmenen aikana (pudotus 1 213 500:sta 1 099 400:aan vuosien 1999 ja 2009 väestönlaskentojen välillä). Väestön kaupungistuminen jatkuu – vuoden 2009 väestönlaskennan mukaan jo 75,8 % väestöstä eli (833 248 / 1 099 374 asukkaasta) asui kaupungeissa ja maaseudulla enää 24,2 %.
Alue rajoittuu lännessä Minskin, pohjoisessa Vitsebskin ja etelässä Homelin alueeseen. Alueen itänaapurina on Venäjä.

 Mahiljoun alueen suurimmat kaupungit ja taajamat 

Mahiljoun alue sisältää kaksi suurempaa kaupunkia: Mahiljou ja Babruisk. Lisäksi on 21 hallinnollista piiriä (rajon), joiden keskuksena on tavallisesti pikkukaupunki tai kaupunkimainen taajama. Merkittäviä, kooltaan alle 50 tuhannen asukkaan kaupunkeja maakunnassa ovat Asipovitšy, Horki ja Krytšau.

Oheisessa taulukossa Mahiljoun alueen yli 10 000 asukkaan taajamien nimet ovat asukasluvun mukaisessa suuruusjärjestyksessä – ensin suomeksi, sitten valkovenäjän- ja venäjänkielisessä muodossa. Väkiluvut perustuvat lokakuun 2009 väestönlaskentaan.

SijaTaajamaValkovenäjäksiVenäjäksiVäkiluku1.Mahiljou Магiлёў Mogiljov (Могилёв)358 2792.Babruisk  Бабруйск Bobruisk (Бобруйск) 215 0923.Horki  Горкі Gorki (Горки) 32 7774.Asipovitšy  Асіповічы Osipovitši (Осиповичи) 32 5435.Krytšau  Крычаў Kritšev (Кричев) 27 2026.Klimavitšy  Клімавічы Klimovitši (Климовичи) 17 0647.Byh’au Быхаў Byhov (Бы́хов) 17 0318.Šklou  Шклоў Šklov (Шклов)  16 4399.Kastsjukovitšy  Касцюковічы Kostjukovitši (Костюковичи) 15 99310.Mstsislau  Мсціслаў  Mstislavl (Мстиславль)10 80411.Tšavusy  Чавусы  Tšausy (Чаусы)10 69212.Bjalynitšy  Бялынічы Belynitši (Белыничи)10 688

 Mahiljoun alueen osa-alueet 

Mahiljoun maakunnan osa-alueet – kaksi kaupunkia ja 21 hallintopiiriä – ovat (asukasluvut 2009 väestönlaskennasta):
Mahiljou (358 279 as.)
Babruisk (215 092 as.)
Asipovitšyn piiri (52 447 as.)
Horkin piiri (47 800 as.)
Mahiljoun piiri (43 166 as.)
Byh’aun piiri (35 148 as.)
Krytšaun piiri (35 133 as)
Škloun piiri (30 802 as.)Klimavitšyn piiri (28 523 as.)
Kastsjukovitšyn piiri (26 410 as.)
Mstsislaun piiri (24 768 as.)
Kirauskin piiri (22 352 as.)
Bjalynitšyn piiri (21 839 as.)
Tšavusyn piiri (21 242 as.)
Babruiskin piiri (20 660 as.)
Klitšaun piiri (17 246 as.)Hluskin piiri (16 457 as.)
Kruhlajen piiri (15 761 as.)
Slauharadin piiri (14 888 as.)
Tšerykaun piiri (14 875 as.)
H’otsimskin piiri (13 057 as.)
Drybinin piiri (12 253 as.)
Krasnapollen piiri (11 176 as.)

 Liikenneyhteyksiä 
pienoiskuva|vasen|Babruiskin rautatieasemaa. Kuvan raiteella seisova henkilöjuna oli matkalla Minskistä Mahiljoun alueen 2. suurimman kaupungin eli Babruiskin kautta Homeliin ja edelleen Ukrainan Odessaan.

Mahiljoun alueen läpi kulkevat suurimmat valtatiet ovat:
 M4 Minskistä Mahiljoun kaupunkiin (välimatka Minsk–Mahiljou 204 km)
 M5 eli  Minskistä Babruiskin kaupungin ohi Homeliin (Minsk–Babruisk 148 km, Babruisk–Homel 161 km) ja
 M8 eli eurooppatie  Vitsebskistä Oršan ja Mahiljoun sivuitse Homeliin (Vitsebsk–Orša–Mahiljou 170 km, Mahiljou–Homel 175 km). 

Euroopan suurimpiin jokiin kuuluva Dnepr laskee pohjoisesta Mahiljoun läpi, ja myös kahta sen Mahiljoun alueen läpi kulkevaa sivujokea, Berezinaa ja Sožia, käytetään jokilaivareitteinä tavarakuljetuksissa.

 Tšernobylin onnettomuudesta ja ympäristöstä 


Tšernobylin ydinkatastrofin yhteydessä 1986 Mahiljoun alueesta 35 % saastui. Erityisesti Mahiljoun alueen itäisiin osiin kulkeutui runsaasti radioaktiivista laskeumaa Homelin alueen etelä- ja itäosien tapaan. Oheisessa kartassa on esitetty erään keskeisen radioaktiivisen ainesosan, maastoon ilmavirtojen mukana levinneen, puoliintumisajaltaan pitkäkestoisen cesium-137:n kaukokulkeuma YK:n aktiivisuusasteikon mukaan.
Kartan alin aktiivisuusluokka (Nimetön vyöhyke) vastaa säteilytasoa, joka saavutettiin Cs-137 -laskeuman seurauksena yli 20:ssä Suomen kunnassa, esimerkiksi Tampereen seudulla. Tällä tasolla säteily ei ole YK:n vuonna 2002 julkaiseman Tšernobyl-raportin ja nykykäsityksen mukaan erityinen riski millekään ryhmälle. Kuitenkin mielikuvissa Tšernobylin muisto lienee voimistanut kaupungistumista ja edistänyt koulutetun väestönosan poismuuttoa seuduilta ja synnyttänyt monia psykososiaalisia vaikutuksia.

Kartassa kuvatun cesium-137:n ohella Tšernobylin lähimaakunnissa esimerkiksi Valko-Venäjän kaakkoisosissa ulkoista säteilyannosta aiheuttivat myös muut ilmavirtausten mukana kulkeutuneet ja hengitysilmaan tai maastoon levinneet ainesosat (kuten strontium-90, jodi-121, cesium-134; nämä ovat pääsääntöisesti lyhytikäisempiä kuin Cs-137). Ilmasta ja maastosta saadun ulkoisen säteilyannoksen ohella ihmisten kokonaissäteilyannosta lisäsivät useat paikalliset luonnontuotteet (kasvikset, sienet, marjat, kalat, riista) ja elintarvikkeet, kuten onnettomuusaikaan ja sen jälkeen ulkona jo laiduntavista lehmistä lypsetty maito. Tämä kasvatti osaltaan mm. kilpirauhassyöpien todennäköisyyttä.

Lähteet 

Aiheesta muualla

 Dynaaminen Mahiljoun alueen kartta hallintopiireineen   (region.mogilev.by)
 Perustietoja Mahiljoun alueesta  (dorogiby.info)
 Kattavasti tietoa Mahiljoun alueen hallintopiireistä ja niissä olevista kaupungeista karttoineen  (dorogiby.info)
 Zoomattava kartta Valko-Venäjän Mahiljoun alueesta piireineen 
 Mogiliov Region. Summary  
 Mogilev region. General information  
 Kuvia Mahiljoun alueesta paikkakunnan nimen mukaan luokiteltuna   (globustut.by)
 Valokuvia Mahiljoun alueen piireistä ja kaupungeista 
 Regiony  (president.gov.by)
 Mogiljovskaja oblast   (by.all.biz)

*