Juolukkasinisiipi

Juolukkasinisiipi (Plebeius optilete) on mustansininen tai tummanruskea sinisiipilaji. Laji on yleinen ja viihtyy etenkin soilla, joissa kasvaa juolukkaa.

 Koko ja ulkonäkö 
Juolukkasinisiipi on yleisilmeeltään hyvin tumma sinisiipi. Koiraan siipien yläpinnat ovat tumman violetinsiniset ja niissä on ohut, musta reunus. Naaraan siivet ovat päältä tummanruskeat, joskin siipien tyviä kohti niissä on nähtävissä tummansinistä väriä, joskus melko laajaltikin. Siipiripset ovat valkoiset. Siipien alapinnat ovat harmaanruskeat ja mustien, valkoreunaisten täplien kirjomat. Takasiiven ulkoreunassa on kahdesta kolmeen oranssia täplää, joiden ulkopuolella on metallinkiiltoisen siniset täplät. Siipiväli 22–29 mm. s. 284 s. 209–210Svenska fjärilar 

 Levinneisyys ja lentoaika 
Levinneisyysalue ulottuu Balkanin niemimaa-Alpit-Alankomaat -linjalta itään aina itäisimpään Siperiaan saakka. Lajia tavataan myös Pohjois-Amerikassa Alaskasta Kanadan keskiosiin. Laji lentää kesäkuun puolivälistä elokuun alkuun ja on koko Suomessa hyvin yleinen.Perhosviki 

 Elinympäristö ja elintavat 
pienoiskuva|left|150px|Siipien alapinnan kuviointi on keskeinen tuntomerkki.
Juolukkasinisiipi elää ennen kaikkea soilla, mutta kelpuuttaa myös muut juolukkaa kasvavat ympäristöt. Varsinkin pohjoisessa se viihtyy myös kangasmetsissä ja tunturikoivikoissa. Se on erittäin yleinen laji ja luultavasti Suomen yleisin sinisiipi. Perhoset ovat paikkauskollisia eikä lajia yleensä tapaa sopivan elinympäristön ulkopuolelta. Koiraat lentelevät ympäriinsä ahkerasti etsien naaraita. s. 147

Naaras munii munat yksitellen ja ne kuoriutuvat noin 10 päivän kuluttua. Toukka kasvaa aluksi 5–7  viikon ajan ja siirtyy talvilevolle. Talvehtimisen jälkeen se kasvaa vielä 3–5 viikkoa ennen koteloitumistaan. Kotelovaihe kestää 2–3 viikkoa. Toisin kuin monet lähisukulaisensa, juolukkasinisiiven toukka ei elä yhdessä muurahaisten kanssa.

 Ravintokasvi 
Toukat viihtyvät juolukoissa (Vaccinium uliginosum) ja suokukalla (Andromeda polifolia). Joskus harvemmin ravintokasviksi sattuu mustikka (Vaccinium myrtillus), puolukka (Vaccinium vitis-idaea) tai isokarpalo (Vaccinium oxycoccos).

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

 LuontoPortti: Juolukkasinisiipi (Plebejus optilete)
 Suomen Perhoset: Juolukkasinisiipi
 Iltalehti: Juolukkasinisiipi (Plebejus optilete) 
 UniProt, Taxonomy: Albulina optilete 
 Bestimmungshilfe des Lepiforums  
 Moths and Butterflies of Europe and North Africa 

Luokka:Sinisiivet