Riippuhämähäkit

Riippuhämähäkit (Linyphiidae) on suuri hämähäkkiheimo, jonka lajit tekevät verkkonsa vaakatasoon. Heimoon kuuluu maailmanlaajuisesti 581 suvussa yli 4300 lajiahttp://www.andtan.newmail.ru/list/ . Suomessakin lajeja on tavattu lähes 70 eri suvustahttp://www.nic.funet.fi/pub/sci/bio/life/arachnida/araneida/linyphiidae/index.html. Useimmat lajit ovat varsin pienikokoisia ja lajinmääritys vaatii lähes aina eläimen tutkimista mikroskoopin alla.

Valtavan lajimäärän takia heimon lajisto on monimuotoinen. Raajat voivat olla lyhyet tai melko pitkät; eivät yleensä kuitenkaan kolmea kertaa ruumista pidemmät. Silmiä on kahdeksan ja ne ovat asettuneet kahteen neljän silmän riviin. Eturuumis on yleensä pitkänomainen ja takaruumis naaraalla melko pyöreä ja kookkaammilla lajeilla usein kirjava, koiraiden takaruumis on yleensä sylinterinmuotoinen.http://delta-intkey.com/britsp/www/linyphii.htm 
http://www.xs4all.nl/~ednieuw/Spiders/Linyphiidae/Linyphiidae.htm 

Riippuhämähäkkien saalistusseitti on viritetty vaakatasoon ja sen yläpuolella on pystysuuntaisia estelankoja. Saalistus toimii siten, että hyönteinen lentää estelankoihin ja putoaa verkkoon, jonka alapinnalla hämähäkki itse oleskelee selkä alaspäin. 

 Esimerkkejä Suomessa tavatuista lajeista 

Suomessa on 281 riippuhämähäkkilajia. https://laji.fi/en/taxon/MX.202483?showTree=true

 Suomen yleisimmäksi hämähäkkilajiksi arvioitu kolmioriipukki (Linyphia triangularis) kuuluu riippuhämähäkkien heimoon.http://www.edu.vantaa.fi/vasamanet/sisalto/suomen%20elaimet/niveljalkaiset/hamahakit/hamahakit6.htm#Riippuh%C3%A4m%C3%A4h%C3%A4kit Kolmioriippuhämähäkki – Linyphia triangularis: Eurooppalainen vuoden hämähäkki 2014 
 Korosteriipukki (Neriene emphana) on yleinen laji, jonka pystyy yleensä tunnistamaan paljain silmin takaruumiin kolmesta tummasta suorakaidekuviosta. 
 Kaarnakätkökki (Drapetisca socialis) asustaa puiden rungoilla, ja sen kuviointi piilottaa sen vaikeasti huomattavaksi. 
 Töpökilvikki (Ceratinella brevis) on pieni laji, jolla on takaruumiin päällä suojakilpi (scutum). 
 Mustatuplakki (Diplocephalus picinus) on pieni laji, jonka koiraalla on päässään kohollaan oleva osa. Siitä tulee vaikutelma kaksipäisyydestä ja edelleen suvun nimi tuplakki. 
 Viitaviirukki (Bathyphantes nigrinus) on pieni laji, jonka takaruumiissa on raitoja. 
 Samotisokki (Tiso vagans) on pieni, tummanruskea laji. 
 Rusokoivikki (Gongylidium rufipes) viihtyy aluskasvillisuudessa kosteilla paikoilla. 
 Satulasarvikki (Walckenaeria atrotibialis) elää maan pinnalla. 

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 
Tree of Life: Linyphiidae
BugGuide.net

*