Pitkäjärvi (Somero)

Pitkäjärvi on kylä, kyläkeskus ja postinumeroalue (31520 Pitkäjärvi) Somerolla. Kylän väkiluku vuonna 2011 oli 268, mikä teki siitä väkiluvultaan Someron kuudenneksi suurimman kylän ja Someron haja-asutusalueen kylistä väkiluvultaan suurimman. Pitkäjärven naapurikyliä Somerolla ovat Viluksela lännessä sekä Sillanpää, Pyöli ja Jurvala idässä.Lehtonen 1990:505. Naapurikuntien kylistä Pitkäjärvi rajoittuu pohjoisessa Ypäjän Perttulan, Levän ja Palikkalan sekä lounaassa Kosken Tapalan, Patakosken ja Värmälän kyliin.

Sijainti ja palvelut
Kylä sijaitsee sille nimensä antaneen Pitkäjärven rannoilla Hämeen härkätien (yhdystie 2810) varrella Somerolta noin kymmenen kilometriä Turkuun päin.
Pitkäjärven kyläkeskus sijoittuu Pitkäjärven pohjoisrannalle Hämeen härkätien varteen. Siellä toimii peruskoulun 1.–6. luokkien opetusta antava Pitkäjärven koulu. Vuosina 1997–2013 Pitkäjärven koulu toimi yhdistettynä Lahti-Pitkäjärven kouluna aiemman Lahden koulun kanssa osan luokista ollessa Lahden koulussa ja osan Pitkäjärvellä. Vuoden 2014 alusta yhdistetyn koulun koko opetus keskitettiin Pitkäjärvelle. 

Kylän muita toimintoja ovat maamiesseurantalo, valaistu kuntorata ja -latu, uimaranta, sekä majoituspalveluita tarjoava maatilamatkailuyritys. Vuoteen 2010 Pitkäjärvellä ehtivät toimia myös toinen Someron kahdesta jäljellä olleesta kyläkaupasta ja sen yhteydessä asiamiesposti. Aiemmin kylässä on ollut parhaimmillaan kolme kauppaa, kioski, posti, terveystalo, kaksi pankkikonttoria, työväentalo ja vehnämylly.

Pitkäjärven Pitkäjärven postinumeroalueeseen kuuluvat Pitkäjärven kylän ohella naapurikylistä kokonaan tai osittain Viluksela, Sillanpää ja Jurvala sekä näiden ja Pitkäjärven alueilla sijaitsevista aiemmin oman koulupiirin muodostaneista kulmakunnista Isoniitty, Kauraketo, Palojoki ja osittain Lehtimäenkulma. Näiden alueella toimivia yrityksiä ovat muiden muassa Kolatun Vuohijuustola Pitkäjärven ja Isoniityn rajalla sekä huoltokorjaamo Vilukselan Teboil Vilukselassa Valtatie 10:n varrella. Yhteisöjen omistamia kokoontumistiloja alueella ovat seurojentalo Lehtilä Lehtimäenkulmalla ja metsästysseura Vilukselan Revon maja Vilukselan Piilikankaalla. Yksityinen vanhusten hoitokoti entisellä Kaurakedon koululla lopetti toimintansa vuonna 2010 ja sen tiloissa on sittemmin toiminut majatalo. 

Lahden ja Pitkäjärven koulujen yhdistämisen jälkeen Pitkäjärven vaikutuspiiriin liittyy myös Pyölin postinumeroalue Pitkäjärveltä Somerolle päin, missä aiemmin toimi vuoteen 2013 asti Lahden koulu.

Luonnonympäristö
Kuten suuri osa läntistä Someroa Pitkäjärvi kuuluu Loimaalta Salon seudulle ulottuvaan laajaan savitasankoon, johon tuovat vaihtelua kallioperän murroslinjoja noudattelevat vesistöt, kalliosydämiset moreenikohoumat ja paikoin harjumuodostumat. 

Pitkäjärven kohdalla nämä ovat kaikki läsnä, ja 34 hehtaarin laajuisen Pitkäjärven luona Kankaannummen harjumuodostuma kohoaa 127 metrin korkeuteen pieneksi deltatasoksi, jossa on joitakin suppakuoppia. Sama harjumuodostuma on myös synnyttänyt Pitkäjärven laskukynnyksenä toimineen, nyttemmin Turun kaupungin vedenhankintaa varten padolla säännöstellyn Hovirinnankosken, jonka alapuolella joki vielä laajenee 13 hehtaarin laajuiseksi Myllylammeksi. Harjuainesta on myös Pitkäjärveen työntyvässä Napinniemessä. Tämä on antanut aiheen tarinaan, jonka mukaan jättiläisämmä oli tahtonut tehdä sillan järven yli ja oli tätä varten kantanut esiliinassaan hiekkaa nummesta järveen, mutta esiliinan revettyä työ oli jäänyt kesken. Näin syntyivät tarinan mukaan Pitkäjärven Napinniemi ja Kankaannummen Ämmänkuopat.

Pitkäjärven eteläpuolella, pääosin Sillanpään maarekisterikylän alueella on Someron suurin suo, Natura 2000 -ohjelmaan kuuluva 411 hehtaarin laajuinen Reksuo, josta Uskelanjoen latvahaara Rekijoki saa alkunsa.

Historiaa

Kylä ja rakennettu ympäristö
Historiallisesti Pitkäjärven kylään on kuulunut Långsjön kartano sekä joukko kantataloja, joista osa eri aikoina on ollut yhdysviljelyksessä kartanon kanssa. Samaan jakokuntaan Pitkäjärven kanssa on isossajaossa kuulunut naapurikylä Sillanpää, jossa sijaitsee suomen toiseksi vanhimman lasitehtaan sijaintipaikkana 1748–1833 toiminut Åvikin kartano.

Pitkäjärven etelärannalla ovat kylän vanhimmat pellot ja historiallinen kylätontti. Sen yläpuolisella mäellä on Långsjön kartano. Kylätontilla on kylän vanhoista taloista enää kaksi: Ali-Kenni ja aiemmin valtionvirkatalona ollut Similä. Muut nykyään olemassa olevat kylän kantatalot ovat Ali-Korpilo, Yli-Korpilo, Kökkö, Nummi-Jakanen, Yli-Kenni, Raja-Jakala, Sarja, Uotila ja Paju eli Kylämäki. Ne sijaitsevat Hämeen härkätien varressa joen molemmin puolin sekä mäkialueella kylätontin yläpuolella. 

Taloista vanhalla kylätontilla sijaitseva Ali-Kenni jatkuvasti käytössä olevine umpipihoineen on maisemallisesti ja rakennushistoriallisesti erittäin merkittävä kokonaisuus yhdessä Similän kanssa. Maisemallisesti sekä rakennus- ja kulttuurihistoriallisesti erittäin arvokkaan kokonaisuuden muodostavat myös Långsjön kartanon hyvin säilyneet rakennukset. Historiallisesti ja maisemallisesti merkittäviä ovat Härkätien varressa sijaitsevat Nummi-Jakanen, Kökkö ja Yli-Korpilo sekä entinen Hovirinnan kestikievari Paimionjoen ylittävän Hovirinnan sillan pielessä. Rakennus- ja paikallishistoriallisesti merkittäväksi on arvioitu myös Sarjan vanha päärakennus ja maisemallisesti ja paikallishistoriallisesti merkittäväksi Pitkäjärven Maamiesseurantalo.

Långsjön kartano
Långsjön (joskus myös "Pitkäjärven", vrt. Pitkäjärvi = ruots. "Långsjö) kartano muodosti vielä 1900-luvulla suuren osan koko Pitkäjärven kylästä käsittäneen maaomaisuuden. Sen kanssa yhdysviljelyksessä olleita Pitkäjärven kylän kantataloja olivat 1800-luvun lopulla ja 1900-luvun alussa Sarja-Klemolan ratsutila, sen augmentti Uotila, Hiiskon rälssitila ja Långsjön säteriratsutilan augmentti Paju.  Lisäksi Långsjön omistuksessa 1900-luvun alussa oli kylän kantataloista vielä Yli-Kenni.Lehtonen 1990: 388. Näistä Uotila, Paju ja Yli-Kenni itsenäistyivät 1920-luvulla, Sarjan sen sijaan ollessa vielä 1930–1940-luvuilla osana päätilaa  mutta sittemmin jälleen itsenäinenLehtonen 1990: 377–378.. Sen ohella Långsjön kartanon ulkotiloja olivat 1900-luvun alkupuolella Isoniitty ja Hämeenoja ja kartanoon kuului myös 1800-luvulla kestikievarina toiminut Hovirinta, joka niin ikään 1990-luvulla oli itsenäisenä tilanaLehtonen 1990: 376–377.. 1890-luvulta vuoteen 1918 Långsjössä toimivat karjanhoito-, maanviljelys- ja puutarhakoulut ja kauppapuutarha veljesten Valdemar ja Volter Ferdinand Sagulinin perustamina, sekä kalanviljelylaitos. Myöhemminkin 1900-luvulla kartanossa olivat vielä laajat puutarhat. Nykyäänkin Långsjön kartano on toimiva maanviljelystila, vaikka toisen maailmansodan jälkeisessä siirtoväen maanhankinnassa kartano joutui luovuttamaan yli 800 hehtaaria silloin vielä yli 1 500 ha laajuisista tiluksistaan, ja toisen maailmansodan jälkeen toimitettiin kartanossa myös perinnönjako. 

Nähtävyyksiä

Nähtävyyksiä Pitkäjärvellä ovat rakennetun ympäristön kohteiden ohella Långsjön kartanon vaahterakuja Hämeen Härkätiellä ja kaksi Somero-seuran vuonna 1963 pystyttämää Kuninkaankiveä Hämeen härkätiellä liikkuneiden merkkihenkilöiden muistoksi: Långsjön kartanossa on yöpynyt vuonna 1752 Ruotsin kuningas Aadolf Fredrik ja Hovirinnan kievarissa vuonna 1853 maaherra Otto Carl Rehbinder.

Tunnettuja pitkäjärveläisiä
Oopperalaulaja Karita Mattila on syntyjään Pitkäjärveltä, jossa hänen isänsä toimi 1960-luvun alussa pari vuotta Långsjön kartanon tilanhoitajana. Perhe kuitenkin muutti pian isän kotitilalle Perniöön, eikä tuleva laulaja ehtinyt asua Somerolla puolta vuotta pidempään.

Pitkäjärvi kulttuurissa
Radiotoimittaja Ruben Stillerin 1990-luvulla tunnetuksi tekemän haukkumasanan "kökkötraktori" kerrotaan alkujaan perustuvan Pitkäjärven Kökkön talon nimeen. Kertoman mukaan Somerolta Vihtiin suuntautuneella maanviljelijöiden traktorimarssilla vuonna 1991 Pitkäjärven Kökkön talon isännän Raimo Kurvisen traktoriin oli kiinnitettynä lakana, johon talon emäntä Anja Kurvinen oli maalannut tilan nimen ”Kökkö”. Kun kuva traktorista vilahti televisiossa, sen kerrotaan jääneen joidenkin mieleen ja näin päätyneen sanonnaksi, jota Stiller käytti esiintyessään.

Lähteet

Aiheesta muualla
 Pertti Toukkari: Långsjön kartanon historiaa, Someron kartanoiden esittelyä 


Luokka:Someron kylät