Korkeasta tyylistä

Korkeasta tyylistä (, ”Korkeasta”) on antiikin ajalta peräisin oleva kirjallisuuden tyylitutkielma, jonka kirjoittajasta tai kirjoitusajankohdasta ei ole varmaa tietoa.

Teoksen nimi kääntyy kirjaimellisesti ”korkeasta” ja se käsittelee tyyliä jota voisi sanoa korkealentoiseksi. Toisinaan sen merkitys vivahtaa voimakkaaseen, intensiivisen suureen tai valtavaan.Tudeer 1918, s. 9”Korkea” on käännetty latinankielessä subliimiksi, jota on käytetty myös muiden kielten käännöksissäKinnunen & Oksala 1977, s. 123. Se ei vastaa kuitenkaan nykyaikaista subliimi-käsitettä. Tutkielmasta on hävinnyt sen loppu sekä jokaisen arkin sisimmät lehdet.Tudeer 1918, s. 10-11

Tutkielma kirjoitettiin todennäköisesti 1. vuosisadalla jaa. Kirjoittajasta ei ole päästy yksimielisyyteen, mutta hänestä käytetään nimeä Longinus tai Pseudo-Longinus.Kinnunen & Oksala 1977, s. 122-131 Tutkielman tekijäksi mainitaan useissa käsikirjoituksissa Dionysios Longinos, jota on pidetty samana kuin Kassios Longinosta. Hänen teoksissaan ei kuitenkaan esiinny yhtäläisyyksiä Peri hypsouksen kanssa. Teoksessa titteli esiintyy myös nimellä "Dionysioksen tai Longinoksen Peri hypsous". Ilmeisesti tekijästä ei ollut varmaa tietoa, kun säästynyt Codex P. käsikirjoitus kirjoitettiin. Dionysios saattaa viitata reetori ja historioitsija Dionysios Halikarnassoslaiseen.Tudeer 1918, s. 12-14

Tutkielma löydettiin uudelleen 1500-luvulla ja ensimmäinen editio siitä ilmestyi 1554, sekä myöhemmin vuonna 1555 ja 1569. Teoksen teki tunnetuksi Nicolas Boileau-Despréaux, joka käänsi sen ranskaksi 1674. Myöhemmin tutkielma käännettiin englanniksi; John Pultney vuonna 1680, Leonard Welsted vuonna 1712 (käännös Boileau'n ranskannoksesta) ja William Smith vuonna 1739 (jonka viides editio ilmestyi vuonna 1800). Tutkielman vaikutus myöhempien aikojen taideteorioihin on ollut huomattava jo 1500-luvulta alkaen ja 1800-lukuun saakka se painoi leimansa kaikkeen esteettiseen keskusteluun. 

Suomeksi teoksen on kääntänyt O. E. Tudeer vuonna 1918 nimellä Korkeasta tyylistä. Käännös kuitenkin vanhentui nopeasti oppisanaston kannalta.Kivistö, Sari & Riikonen, H. K.: Antiikin kirjallisuus ja suomennokset uuslatinasta ja humanistikreikasta. Teoksessa 

 Kirjallisuutta 
 Suomennos 



 Lähteet 


 Tudeer, O. E.: Johdanto teokseen Korkeasta tyylistä 1918.

 Viitteet 

Luokka:Antiikin kreikankieliset kirjat
Luokka:Estetiikka