Artemisia Gentileschi

Artemisia Gentileschi (8. heinäkuuta 1593 − n.1654) oli italialainen taidemaalari barokin aikakaudella. Häntä pidetään nykyään yhtenä taitavimmista taidemaalareista Caravaggion innoittamassa sukupolvessa. Aikana jolloin naismaalareita ei hyväksytty taideyhteisöön, hän oli ensimmäinen naispuolinen taidemaalari, joka hyväksyttiin Firenzen taideakatemian (Accademia delle Arti del Disegno) viralliseksi jäseneksi.

Hän kuului ensimmäisiin naistaiteilijoihin, jotka maalasivat historiallisia ja uskonnollisia maalauksia ajalla, jolloin niiden kaltaisten herooisten teemojen katsottiin olevan naisten ulottumattomissa.

 Elämä ja ura 
Gentileschin äiti oli Prudenza Montone ja isä kuuluisa taidemaalari Orazio Gentileschi. Hän oli pariskunnan esikoinen ja ainoa tytär. Hänen jälkeensä syntyi viisi poikaa. Isä huomasi tyttärensä lahjakkuuden ja antoi hänelle kolmevuotisen taiteilijakoulutuksen, mitä ei yleensä annettu naisille. Talossa vieraili isän taiteilijaystäviä, esimerkiksi Agostino Tassi, jota pyydettiin antamaan tyttärelle opetusta perspektiivistä.

Toukokuussa 1611 Tassi raiskasi 18-vuotiaan Artemisia Gentileschin tämän kotona. Orazio Gentileschi haastoi Tassin oikeuteen seuraavana vuonna. Oikeudenkäynti kesti seitsemän kuukautta ja siitä uutisoitiin paljon. Myös toista perheen ystävää, Cosimo Quorlia, syytettiin, sillä hän auttoi Tassia valitsemaan vierailulle ajankohdan, jolloin Gentileschin isä ei ollut paikalla. Quorli oli itsekin yrittänyt raiskata Gentileschin, minkä lisäksi hän oli varastanut tämän tekemän maalauksen. Siihen aikaan kidutukset olivat osa oikeudenkäyntiä ja myös Gentileschi joutui peukaloruuviin ja metallisiin sormikiristimiin, joilla hänestä yritettiin saada totuus esiin. Tassi todettiin syylliseksi ja hän sai kahdeksan kuukauden vankeustuomion. Quorli kuoli ennen kuin oikeudenkäynti päättyi. Kumpikin heistä oli häirinnyt Gentileschiä seksuaalisesti jo vuosia ennen raiskausta. Oikeudenkäynti oli Gentileschille äärimmäisen nöyryyttävä. Oikeudenkäynnin aikana Gentileschi maalasi Raamatun teemaa, jossa Judit katkaisee assyrialaisen viholliskansan päällikön kaulan miekalla. Taiteilija maalasi saman Judit ja  Holofernes -teeman ainakin seitsemän kertaa.


Vuonna 1638 Englannin, Skotlannin ja Irlannin kuningas Kaarle I kutsui Artemisia Gentileschin ja hänen isänsä Lontooseen. Siellä he tekivät esimerkiksi ovaalin kattomaalauksen Greenwichin Queen’s House-palatsin halliin.

Gentileschi teki uransa maalauksilla, jotka on tulkittu feministisiksi. Hän maalasi noin neljäkymmentä vuotta. Raamatun teemojen lisäksi hänen suosikkihahmoihinsa kuului Kleopatra. Vielä 1900-luvulla useita hänen maalauksistaan oli laitettu hänen isänsä nimiin.

 Gentileschi kulttuurissa 
 Italialainen kirjailija ja taidehistorioitsija Anna Banti kirjoitti Gentileschistä osin fiktiivisen elämäkertaromaanin Artemisia (1947). 
Agnès Merlet ohjasi elokuvan Artemisia (1997)
Susan Vreeland: The Passion of Artemisia (2002) -romaani
Joy McCullough: Blood Water Paint -romaani
 Kanadalainen Adrienne Clarkson teki taiteilijasta draamadokumentin Lähikuvassa: Artemisia, naistaiteilija.

 Maalauksia 

Lähteet

Aiheesta muualla

The Life and Art of Artemisia Gentileschi 
Artemisia, The Rape and the Trial

Luokka:Italialaiset taidemaalarit
Luokka:Barokkitaiteilijat
Luokka:Vuonna 1593 syntyneet
Luokka:1650-luvulla kuolleet
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit