Msta

Msta (, vanhastaan käytetty nimitys Mustajoki ) on Venäjällä Novgorodin ja Tverin alueilla virtaava 445 kilometriä pitkä joki, joka alkaa Mstinon järvestä ja laskee Ilmajärveen.

 Joen kulku 
Msta alkaa Mstinon tekojärvestä, joka sijaitsee Vyšni Volotšokin pohjoispuolella. Joki virtaa aluksi noin 50 kilometriä kohti pohjoista. Joenkulkua seuraa kapeana vyöhykkeenä peltoalue, jonka yhteydessä on myös niitä viljeleviä kyliä. Siirryttyään Novgorodin alueen puolelle, levenee peltovyöhyke ja kylät suurenevat. Joki alittaa Rybinskiin johtavan ja Bolgojen kautta kulkevan valtatien. Kun Mstaan yhtyy koillisesta tuleva Uverjoki, kääntyy Msta aluksi länteen mutta myöhemmin se jatkaa kohti luodetta. Joen yläjuoksulla on pitkiä koskiosuuksia, jotka ovat melojien suosiossa. Siellä se virtaa Borovitšin kaupungin läpi. Joki saapuu alavalle seudulle, jossa sen kulkusuunta vaihtelee maaston epätasaisten korkeusvaihteluiden vuoksi eri suuntiin. Lopulta se virtaa harvaan asuttujen seutujen läpi. Alavat alueet kuuluvat Ilmajärven, Olhavanjoen ja Laatokan alankoalueeseen. Mstajoki on seudun suurin joki, johon yhtyvät lopulta kaikki seudun joet. Mstan suistoalue monine suistohaaroineen on vuodenaikojen mukaan vuoroin tulvivaa ja sitten kuivuvaa kosteikko- ja suoaluetta. Suistoalueen länsipuolella aukeaa Ilmajärvi seudun suurimpana järvenä. Suistoalueen vesistöalue on matalaa ja mutaista. Jokeen nouseville laivoille on rakennettu oma Siversovin kanava, joka oikaisee suoraan Olhavanjokeen. Jokien välillä on Ilmajärvellä vain 3–8 kilometriä väliä, riippuen mistä suistohaarasta se mitataan. Joki on nykyään purjehduskelpoinen suistosta Holovan sivujoelle asti. Joen keskivirtaamia mitataan 84 kilometriä suistosta ylöspäin sivujoen Hubkan yläpuolelta. Keskivirtaamaksi ilmoitetaan 202 m³/s.

 Nimen etymologiaa 
Joen nimi ei tarkoita venäjäksi mitään. Monien kielentutkijoiden mukaan joen nimitys perustuu itämerensuomalaiseen sanaan musta, joka on muuntunut nykyiseen muotoonsa.

 Historiaa 
pienoiskuva|Olhavanjoen vesistöalue. Msta on kartassa oikealta Ilmajärveen laskeva joki. Ilmajärvestä vesi virtaa edelleen Olhavanjoen, Laatokan ja Nevan kautta Itämereen.
Viikinkien idäntie kulki Ilmajärvestä ylävirtaan Mustajokea ja Tsnajokea pitkin sekä Tvertsajoelle ja sieltä alavirtaan Volgalle tunnetaan jo varjagiajoilta asti. Tästä on todisteena huomattavat arkeologiset löydöt näiden jokien varsilta. Vyšni Volotšokin vesitie rakennettiin vanhan viikinkien idäntien reitille. Se yhdisti Itämeren Kaspianmereen laskevaan Volgan vesistöön. Tämä kanavajärjestelmä oli 1700–1800-luvuilla Venäjän tärkein Euroopan ja Aasian välinen tavarankuljetusreitti. Mustajoki oli osa tätä vesitietä. Sen merkitys rupesi vähenemään 1860-luvulla rautatien valmistumisen jälkeen. Laivojen koon kasvaessa isommat jokilaivat eivät voineet enää käyttää tätä vesitietä vaan rupesivat käyttämään Volgan–Itämeren vesitietä. Nykyään Mustajoki ja muu osa vesitietä on enimmäkseen huviveneily- ja retkeilykäytössä.

 Valuma-alue 

Mstajoki kuuluu Nevan vesistöalueessa Laatokan valuma-alueen Olhavanjoen valuma-alueeseen, jonka Mstan valuma-alueessa se sijaitsee. Msta, joka alkaa Mstinojärvestä, muodostaa Olhavanjoen valuma-alueen pääuoman 445 kilometriä pitkän keskiosuuden ja Mstinoon laskeva Tsna 160 kilometriä pitkän latvaosuuden. Pääuomaa on yhteensä 848 kilometriä . Valuma-alueen pinta-ala on 23 300 neliökilometriä.

 Sivujokia 
Mstajoen sivu-uomia on olemassa varsinkin alajuoksun alavilla seuduilla useita kymmeniä. Alla olevaan taulukkoon on koottu vesistövirannomaisten luettelemat suurimmat sivu-uomat. Niihin liittyvien tietojen lähteet on lueteltu taulukon alle ja ne on lisäksi eritelty kunkin joen kohdalle oikeaan sarakkeeseen.
 Laskujoen nimi   Nimi  EtäisyysIlmajärvestä(km) Pääuomankohta  Pituus(km)  Virtaama(MQ m³/s)  Valuma-alue(km²)  Lähteet   Joki laskee Ilmajärveen useita suuhaaraa myöten sekä Ohlavanjokeen johtavaa Siversovin kanavaa pitkin  Mšaška  Mšaška (Мшашка)  18  Novgorod  17    2,2,2,4,2,–,– Melnitšnyi  Melnitšnyi (Мельничный)  43  Novgorod  11    2,2,2,4,2,–,– Skrobotski  Skrobotski (Скроботский)  53  Novgorod  11    2,2,2,4,2,–,– Tšurilovski  Tšurilovski (Чуриловский)  56  Novgorod  10    2,2,2,4,2,–,– Seregižka  Seregižka (Серегижка)  81  Malaja Višera  10    2,2,2,4,2,–,– Hubka  Hubka (Хубка)  83  Malaja Višera  25    2,2,2,4,2,–,– Holova  Holova (Холова)  92  Malaja Višera  126  16  1 900  2,2,2,4,2,3,2 Volma  Volma (Волма)  114  Kresttsy  60   821  2,2,2,4,2,–,2 Panitski  Panitski (Паницкий)  147  Malaja Višera  10   23  2,2,2,4,2,–,2 Dubrovka  Dubrovka (Дубровка)  153  Malaja Višera  11    2,2,2,4,2,–,– Malyševski  Malyševski (Малышевский)  163  Malaja Višera  12    2,2,2,4,2,–,– Kaširka  Kaširka (Каширка)  173  Malaja Višera  29   294  2,2,2,4,2,–,2 Mda  Mda (Мда)  179  Malaja Višera  101   673  2,2,2,4,2,–,2 Tšornyi  Tšornyi (Чёрный)  182  Ljubytino  11    2,2,2,4,2,–,– Kamenka  Kamenka (Каменка)  186  Ljubytino  12    2,2,2,4,2,–,– Otnja  Otnja (Отня)  214  Ljubytino  35   317  2,2,2,4,2,–,2 Zabititsa  Zabititsa (Забитица)  220  Ljubytino  16    2,2,2,4,2,–,– Belaja  Belaja (Белая)  221  Ljubytino  31   204  2,2,2,4,2,–,2 Ohomlja  Ohomlja (Охомля)  228  Ljubytino  26   96  2,2,2,4,2,–,2 Gorodnja  Gorodnja (Городня)  230  Ljubytino  23    2,2,2,4,2,–,– Polona  Polona (Полона)  231  Ljubytino  16   183  2,2,2,4,2,–,2 Nizovka  Nizovka (Низовка)  240  Ljubytino  12    2,2,2,4,2,–,– Lnjanaja  Lnjanaja (Льняная)  261  Okulovka  50   322  2,2,2,4,2,–,2 Peretna  Peretna (Перетна)  262  Okulovka  39   905  2,2,2,4,2,–,2 Šegrinka  Šegrinka (Шегринка)  276  Okulovka  74   606  2,2,2,4,2,–,2 Šilokata  Šilokata (Шилоката)  279  Borovitš  15    2,2,2,4,2,–,– Vydrinka  Vydrinka (Выдринка)  280  Borovitš  24   153  2,2,2,4,2,–,2 Štšuka  Štšuka (Щука)  283  Borovitš  14    2,2,2,4,2,–,– Sivelba  Sivelba (Сивельба)  300  Borovitš  23    2,2,2,4,2,–,– Jurinka  Jurinka (Юринка)  304  Borovitš  13    2,2,2,4,2,–,– Velgija  Velgija (Вельгия)  311  Borovitš  45   390  2,2,2,4,2,–,2 Kruppa  Kruppa (Круппа)  321  Borovitš  38   249  2,2,2,4,2,–,2 Žadinka Žadinka (Жадинка)  343  Borovitš  16    2,2,2,4,2,–,– Uver  Uver (Уверь)  370  Borovitš  90   3 930   2,2,2,4,2,–,2 Berezaika  Berezaika (Березайка)  389  Bologoje  150  27  3 230  2,2,2,4,2,3,2 Porfenka  Porfenka (Порфенка)  417  Udomlja  7    2,2,2,4,2,–,– Dubovka  Dubovka (Дубовка)  423  Vyšni Volotšok  2   240  2,2,2,4,2,–,2 Volodnja  Volodnja (Володня)  436  Vyšni Volotšok  8   114  2,2,2,4,2,–,2 Joki alkaa 9 km ylempänä Mstinosta, johon Tsnajoki laskee
Lähteet: 1 = luettu Wikipedian suomenkielisestä artikkelista, 2 = luettu Venäjän vesistörekisteristä kunkin sivu-uoman tiedoista , 3 = luettu venäjänkielisestä Wikipediasta, 4 = katsottu tai mitattu Internetin karttapalvelusta kuten esimerkiksi Google Maps tai ACME

 Lähteet 
 Huomioita 

 Viitteet 

 Aiheesta muualla 

 Kanoottireitti Berezaika-Msta (330 km)  
 Rurikinlinnan tutkimukset 
 Austr í Görðum: tulkintoja viikinkiajalta

Luokka:Novgorodin alueen joet
Luokka:Tverin alueen joet
*