Pulskaneilikka

Pulskaneilikka (Dianthus superbus) on laajalla alueella Euroopan ja Aasian havumetsävyöhykkeellä kasvava monivuotinen, vaaleansinipunakukkainen kohokkikasvi. Laji on Suomessa rauhoitettu Pohjois-Pohjanmaan ja Kainuun maakuntien eteläpuolella.

 Ulkonäkö ja koko 
pienoiskuva|vasen|Pulskaneilikan kukka
pienoiskuva|oikea|Pulskaneilikan hedelmiä ja siemeniä
Pulskaneilikka kasvaa 25–60 cm korkeaksi. Kasvi on löyhästi mätästävä ja tyvestä koheneva, väriltään puhtaanvihreä ja kalju. Lehdet ovat kapeita ja tasasoukan suikeita, ja kasvavat tyvestä yhdiskasvuisesti tupeksi. Vaaleansinipunaiset, hyväntuoksuiset kukat ovat pitkäperäisiä ja halkaisijaltaan noin viisi senttimetriä. Kukan verhiö ja teriö ovat viisilehtisiä. Verhiö on torvimainen ja ulkoverhiöllinen. Terälehdet ovat kapealiuskaisia ja lisäteriöttömiä. Pulskaneilikka kukkii Suomessa heinä-elokuussa. Hedelmä on neliliuskaisesti aukeava kota.Retkeilykasvio 1998, s. 123.

Pulskaneilikka muistuttaa hietaneilikkaa (D. arenarius), mutta kasvaa tätä isommaksi, sen lehdet ovat pehmeämmät ja se mätästää löyhemmin.Laine 1997, s. 132. Pulskaneilikka muistuttaa myös hieman käenkukkaa (Lychnis flos-cuculi), jonka kukkien väri kuitenkin on vaaleampi ja verhiö lyhyempi.Retkeilykasvio 1998, s. 117, 123.

Pulskaneilikka voi risteytyä ketoneilikan (D. deltoides) kanssa lajien yhteisillä kasvupaikoilla.

 Levinneisyys 
Pulskaneilikkaa tavataan laajalla alueella koko Keski- ja Itä-Euroopan alueella Ranskasta ja Pohjois-Italiasta Romaniaan, Ukrainaan ja Keski- ja Pohjois-Venäjälle Uralille saakka. Lajia tavataan myös hajanaisemmin Uralin itäpuolella Keski-Siperiassa aina Tyynellemerelle saakka, josta levinneisyysalue jatkuu etelään päin Kiinaan ja Japaniin.

Suomessa pulskaneilikan levinneisyysalue on jatkoa Venäjän esiintymille. Laji on levittäytynyt Suomeen laaksoja ja jokivarsia pitkin jo myöhäisjääkaudella mannerjäätikön sulaessa.Vainio 2012, s. 146. Voimakkaimmillaan kanta on Keski-Lapissa, Kainuussa sekä Oulun seudulla. Etelämpää lajista on satunnaisia havaintoja, mutta se on kadonnut lähes kaikilta näiltä kasvupaikoilta. Pohjois-Savossa Kaavilla kasvaa pulskaneilikan harvinainen serpentiinirotu, joka on luokiteltu äärimmäisen uhanalaiseksi.Kuopion katoava kasvimaailma 2002, s. 190. Alueella kasvaa alle 1 500 pulskaneilikkamätästä, mutta niistä vain osa edustaa uhanalaista serpentiinirotua.Vainio 2012, s. 147. Pulskaneilikka on yleisesti ottaen luokiteltu vuoden 2010 uhanalaisuusarvioinnista lähtien Suomessa elinvoimaiseksi. Vuoden 2000 uhanalaisuusluokituksessa se oli äärimmäisen uhanalainen. Pulskaneilikan Kaavin serpentiinirotu on kuitenkin luokiteltu vuonna 2019 vaarantuneeksi.

 Elinympäristö 
Tyypillisiä elinympäristöjä pulskaneilikalle ovat jokien hiekka- ja sorarannat, rantaniityt ja kallionpenkereet. Se hyötyy ihmistoiminnasta ja leviää helposti myös kedoille ja tienvarsille. Pohjois-Savossa Kaavilla tavattava harvinainen pulskaneilikan rotu kasvaa emäksisillä serpentiinikivillä.Väre 2009, s. 248. Esiintymisalueen laajuus on nykyisin vain noin yksi neliökilometri.

 Käyttö 
Pulskaneilikkaa myydään puutarhakasvina. Se sopii myös leikkokukaksi.

 Lähteet 
 Kuopion katoava kasvimaailma. Toim. Renvall, Pertti & Fagerstén, Reino & Knuutinen, Jorma & Vainio, Outi. Kuopion luonnontieteellisen museon julkaisuja 6. Kuopio 2002. 
 Laine, Unto: Hietaneilikka. Teoksessa Uhanalaiset kasvimme. Toim. Terhi Ryttäri ja Taina Kettunen. Suomen ympäristökeskus, Helsinki 1997, s. 132–133.
 Retkeilykasvio. Toim. Hämet-Ahti, Leena & Suominen, Juha & Ulvinen, Tauno & Uotila, Pertti. Luonnontieteellinen keskusmuseo, Kasvimuseo, Helsinki 1998.
 Vainio, Outi: Pulskaneilikan Kaavin serpentiinirotu. Teoksessa Suomen uhanalaiset kasvit. Toim. Ryttäri, Terhi & Kalliovirta, Mika & Lampinen, Taina. Kustannusosakeyhtiö Tammi, Helsinki 2012, s. 145–147. .
 Väre, Henry: Suomen kasvi- ja sienilajiston uhanalaisuus: Koskematon erämaa on vain illuusio. Teoksessa Luonnossa. Kasvit III. Toim. Piirainen, Mikko. Weilin+Göös Oy, Porvoo 2009, s. 244–249.

 Viitteet 

 Aiheesta muualla 
 Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Pulskaneilikka (Dianthus superbus)
 Kasviatlas 2020: Pulskaneilikan (Dianthus superbus) levinneisyys Suomessa
 Pinkka – Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Pulskaneilikka (Dianthus superbus)
 Luontoportti: Pulskaneilikka (Dianthus superbus)
 United States Department of Agriculture (USDA): Dianthus superbus 
 Flora of China: Dianthus superbus 
 Pherobase: Floral volatiles of Dianthus superbus 

Luokka:Neilikat
Luokka:Suomen vaarantuneet kasvit