Riian arkkihiippakunta

Riian arkkihiippakunta oli itsenäinen valtio Vanhalla-Liivinmaalla vuosina 1255–1561. Sitä hallitsivat arkkipiispat, jotka saivat valtaoikeutensa Rooman paavilta ja joilla oli korkein hengellinen valta. Vuodesta 1207 lähtien Riian piispoilla ja heitä vuodesta 1255 alkaen seuranneilla arkkipiispoilla oli myös Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan ruhtinaan arvo. Heillä oli siten hengellisen vallan lisäksi maallinen valta niissä arkkihiippakunnan osissa, jotka olivat heidän territoriotaan eivätkä kuuluneet Liivinmaan ritarikunnalle, Tarton piispalle, Saarenmaan-Läänemaan piispalle tai autonomisille kaupungeille, kuten Riika. 

Arkkipiispat olivat saksalaisia tai ainakin ei-virolaisia. Hengellisissä asioissa arkkipiispan apuna oli tuomiokapituli.Zetterberg s. 47. 

Arkkihiippakunta lakkautettiin, kun väestö kääntyi katolilaisuudesta luterilaisuuteen. Suuri osa Riian arkkipiispoista tiedetään vain kolikkoihin painettujen tietojen perusteella. Hiippakunnan tuomiokirkko on Riian tuomiokirkko.

Riian arkkipiispat
Albert Suerbeer, 1245–1273 
Johannes I von Lune, 1273–1284 
Johannes II von Vechten, 1285–1294 
Johannes III von Schwerin, 1294–1300
Isarnus Takkon, 1300–1302
Jens Grand, 1303–1310 
Friedrich von Pernstein, 1304– 1341
Engelbert von Dolen, 1341–1347
Bromhold von Vyffhusen, 1348–1369
Siegfried Blomberg 1370–1374
Johannes IV von Sinten, 1374–1393. 24.IX)
Johannes V von Wallenrodt, 1393–1418
Johannes VI Ambundi, 1418–1424
Henning Scharpenberg, 1424–1448 
Silvester Stodewescher, 1448–1479 
Sede Vacante, 1479–1484 
Michael Hildebrand, 1484–1509 
Jasper Linde, 1509–1524 
Johannes VII Blankenfeld, 1524–1527 
Thomas Schoning, 1528–1539 
Wilhelm von Brandenburg, 1539–1563

Katso myös
Tartun arkkihiippakunta
Kuurinmaan arkkihiippakunta
Saarenmaan arkkihiippakunta
Tallinnan arkkihiippakunta

 Lähteet 

Luokka:Latvian entiset valtiot ja valtiomuodostelmat
Luokka:Baltian historia
Luokka:Riian historia