Itävallan kansanpuolue

Itävallan kansanpuolue (ÖVP, ) on itävaltalainen konservatiivinen ja kristillisdemokraattinen puolue. ÖVP muodostettiin vuonna 1945 Itävallan tasavallan uudelleenperustamisen myötä, ja siitä lähtien ÖVP on yhdessä sosiaalidemokraattisen SPÖ:n kanssa ollut yksi Itävallan johtavista puolueista.

 Historia 
Itävallan kansanpuolue (ÖVP) perustettiin Wienissä 17. huhtikuuta 1945 seuraamaan edeltäjäänsä, vuonna 1893 perustettua Kristillissosiaalista puoluetta (). ÖVP:stä muotoutui konservatiivinen, demokraattinen ja kristillisiin arvoihin pohjautunut puolue, joka ei kuitenkaan edeltäjänsä tapaan ollut sitoutunut katoliseen kirkkoon.

Sodan jälkeisessä Itävallassa ÖVP oli maan johtava puolue ja se hallitsi maata yhdessä sosiaalidemokraattien SPÖ:n kanssa ns. suuren koalition hallituksissa. Maaliskuun 6. päivänä 1966 pidetyissä valtiollisissa vaaleissa ÖVP saavutti ensimmäistä kertaa vuoden 1945 jälkeen parlamentissa ehdottoman enemmistön. Vuosina 1966–1970 ÖVP muodosti yksin hallituksen, minkä jälkeen puolue hävisi vaalit ja joutui oppositioon sosiaalidemokraattien johtaessa maata. ÖVP:n aika oppositiossa kesti aina vuoteen 1986, kun se muodosti jälleen suuren koalition yhdessä SPÖ:n kanssa.

Vuosina 1999–2006 ÖVP hallitsi ensin yhdessä Itävallan vapauspuolueen (FPÖ) ja myöhemmin hetken aikaa FPÖ:stä irtautuneen Itävallan tulevaisuuden liiton (BZÖ) kanssa. Itävallan parlamentissa ÖVP:llä oli vuoden 2006 vaalien jälkeen 66 paikkaa. Alkuvuodesta 2007 se muodosti yhteishallituksen suurimman puolueen sosiaalidemokraattien kanssa. Yhteishallitus kuitenkin hajosi pian kesällä 2008, ja päätettiin järjestää uudet vaalit syyskuussa 2008. Syyskuun vaaleissa ÖVP:n kannatus romahti 26 prosenttiin, ja puolueen paikkamäärä putosi 66:sta 51:een. Suuren tappion vuoksi puolueen puheenjohtaja Wilhelm Molterer erosi ja tilalle nousi maa- ja metsätalousministerinä toiminut Josef Pröll.

Hallitusvaltaa on Itävallassa käyttänyt moneen otteeseen ja erittäin pitkään maan kahden perinteisen valtapuolueen sosiaalidemokraattisen SPÖ:n ja konservatiivisen ÖVP:n muodostama yhteishallitus eli Suuri koalitio, jollainen on ollut vallassa toistaiseksi 41 vuotta eli vuoden 1945 jälkeen vuosina 1949–1966, 1986–2000 ja 2007–2017.

Sebastian Kurz valittiin ÖVP:n johtoon heinäkuussa 2017. Kurz oli toiminut ulkoministerinä vuodesta 2013 vetäen erityisesti vuoden 2015 pakolaiskriisin aikana tiukkaa maahanmuuttopoliittista linjaa, mikä oli kasvattanut hänen suosiotaan. ÖVP:n johtajana Kurz ajoi läpi muutokset, joilla hän sai puoluejohtajana enemmän valtaa muun muassa virkanimityksiin ja poliittisiin linjavetoihin. Puolue kääntyi Kurzin johdolla oikeistolaisemmaksi ja otti itselleen aiemmin FPÖ:n esillä pitämiä teemoja. Hän myös nimesi ÖVP:n ”uudeksi kansanpuolueeksi” () ja vaihtoi puolueen tunnusvärin mustasta turkoosiksi.

ÖVP voitti Kurzin johdolla Itävallan parlamenttivaalit lokakuussa 2017 nationalistisella ja maahanmuuttovastaisella ohjelmalla, minkä jälkeen se muodosti Itävallan vapauspuolueen kanssa koalitiohallituksen. ÖVP:n Kurz nousi liittokansleriksi, ja hänestä tuli 31-vuotiaana EU-maiden nuorin pääministeri. Hallitus kaatui kesällä 2019 ns. Ibiza-skandaalin johdosta:  FPÖ:n johtajasta Heinz-Christian Strachesta julkaistiin video, missä hän näytti olevan valmis korruptioon. Skandaali johti ennenaikaisiin parlamenttivaaleihin syyskuussa, missä ÖVP saavutti vielä suuremman vaalivoiton saaden noin 37 % äänistä FPÖ:n ja SPÖ:n menettäessä kannatusta.

Tammikuussa 2020 Itävaltaan saatiin lopulta yli kolme kuukautta vaalien jälkeen muodotettua uusi hallitus, jonka muodostavat kansanpuolue ÖVP ja vihreät. Liittokansleriksi nousi taas ÖVP:n puoluejohtaja Sebastian Kurz. Liittokanslerin mukaan hallitusohjelmassa yhdistyvät molempien puolueiden tavoitteet, sillä mukana on sekä tiukkaa maahanmuuttopolitiikkaa että tiukkaa ympäristöpolitiikkaa, ÖVP:llä on hallituksessa kymmenen ministeriä ja vihreillä neljä. 33-vuotias Kurz oli uuden hallituksensa aloittaessa maailman nuorin pääministeri.

Karl Nehammer ilmoitti 4. tammikuuta erosta liittokanslerin ja puolueen puheenjohtajan tehtävistä. Puolueen uudeksi väliaikaiseksi puheenjohtajaksi valittiin Christian Stocker.Itävallassa tapahtumarikas hallituskriisi – liittokansleri Nehammer erosi tehtävistään, Yle.fi, uutiset 4.1.2025, viitattu 5.1.2025

 Puoluejohto 
pienoiskuva|Karl Nehammer oli Itävallan kansanpuolueen puheenjohtaja vuodesta 2021 tammikuuhun 2025.
Itävallan kansanpuolueen johtajat vuodesta 1945:
PuheenjohtajaKausiLeopold Kunschak1945Leopold Figl1945–1952Julius Raab1952–1960Alfons Gorbach1960–1963Josef Klaus1963–1970Hermann Withalm1970–1971Karl Schleinzer1971–1975Josef Taus1975–1979Alois Mock1979–1989Josef Riegler1989–1991Erhard Busek1991–1995Wolfgang Schüssel1995–2007Wilhelm Molterer2007–2008Josef Pröll2008–2011Michael Spindelegger2011–2014Reinhold Mitterlehner2014–2017Sebastian Kurz2017–2021Karl Nehammer2021–2025Christian Stocker2025

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

 Itävallan kansanpuolue 

Luokka:Euroopan kansanpuolueen jäsenpuolueet
Luokka:Itävallan puolueet
Luokka:Konservatiiviset puolueet
Luokka:Kristillisdemokraattiset puolueet