Yhdenvertaisuuslaki

Yhdenvertaisuuslaki () oli 14. toukokuuta 1912 Suomen suuriruhtinaskunnassa voimaan tullut laki, jonka mukaan Venäjän alamaisilla jotka eivät ole Suomen kansalaisia, annetaan Suomessa samat oikeudet kuin paikallisillakin kansalaisilla on. Laki oli säädetty yleisvaltakunnallisessa lainsäädäntöjärjestyksessä, niin että Venäjän valtakunnanneuvosto ja duuma hyväksyivät sen, mutta Suomen eduskuntaan ei lakia tuotu käsiteltäväksi. Keisari Nikolai II oli vahvistanut 1910 lain yleisvaltakunnallisesta lainsäädäntöjärjestyksestä, ja yhdenvertaisuuslaki oli tärkeimpiä tämän lain nojalla säädetyistä ns. yleisvaltakunnallisista laeista.Hentilä, Seppo – Jussila, Osmo – Nevakivi, Jukka: Suomen poliittinen historia 1809–2003, s. 71–74, 81, 84–85, 87–88, 91–93. 4., uudistettu painos. WSOY, Helsinki 2004. .

Lain nojalla Venäjän kansalaiset saivat oikeuden nauttia elinkeinon harjoittamisessa Suomessa samoja oikeuksia kuin suomalaiset sekä oikeuden hakea virkoja Suomesta ilman Suomen kansalaisuutta ja toimittaa asioitaan viranomaisten kanssa venäjän kielellä.

Koska Suomen eduskunta ei ollut hyväksynyt yhdenvertaisuuslakia, monet suomalaiset viranomaiset kieltäytyivät noudattamasta sitä. Useita näistä kieltäytyjistä tuomittiin vankeusrangaistuksiin venäläisissä tuomioistuimissa. Maistraateille alkoi saapua venäläisten elinkeinoilmoituksia. Kun maistraatit eivät niitä ottaneet vastaan, vangittiin niiden jäseniä ja vietiin Pietariin. Tuomiot olivat ankaria ja niitä seurasi viranmenetys. Tuomittujen virkamiesten ja oikeuden jäsenien tilalle tuli myöntyvyyssuunnan edustajia. Viipurin maistraatin jäsenet vangittiin ja vietiin Pietariin Krestyn vankilaan sen jälkeen, kun maistraatti oli kieltäytynyt käsittelemästä erään venäläisen talonpojan jättämää elinkeinoilmoitusta lihakaupan pidosta Viipurissa. Kun Viipurin hovioikeus piti maistraatin päätöksen ennallaan, myös hovioikeuden jäsenet joutuivat 1 vuodeksi 4 kuukaudeksi Krestyn vankilaan vuosina 1913–1914. Tuomiot kuitenkin lievennettiin 9 kuukauteen. Kahden vuoden voimassaolon jälkeen kesään 1914 mennessä oli Pietarissa Krestyn vankilassa ollut vankeudessa tai tuomittu jo kymmenittäin suomalaisia yhdenvertaisuuslain rikkomisen nojalla tuiomittuja suomalaisia virkamiehiä.

Lappeen tuomiokunnan kihlakunnantuomarina toiminut Pehr Evind Svinhufvud puolestaan kieltäytyi vuonna 1914 tunnustamasta Venäjän kansalaista Konstantin Ivanovitš Kasanskia Suomen prokuraattoriksi. Suomen kenraalikuvernööri Frans Seyn erotti hänet tuomarinvirasta. Kun Svinhufvud kieltäytyi eroamasta, hänet vangittiin Luumäellä kesken oikeudenistunnon ja karkotettiin Siperian Tomskiin.

Yhdenvertaisuuslakia ei julkaistu Suomen asetuskokoelmassa, mutta se julkaistiin 1912 suomeksi erillisenä teoksena nimeltä ”Yhdenwertaisuuslaki” ja kunnanviranomaiset. Teoksella ei ollut merkitty tekijöitä, ja siinä olleissa lain kommenteissa huomautettiin, ettei Suomen eduskunta ollut lakia hyväksynyt.

Vankeuteen tuomittuja

Viipurin maistraatin jäseniä ja 23 Viipurin hovioikeuden virkamiestä joutui vankeuteen yhdenvertaisuuslain vastustamisesta ja tuomittiin 1 vuoden 4 kuukauden vankeuteen. Tuomiot lievennnettiin Romanovien 300-vuotisjuhlavuoden kunniaksi 9 kuukauteen. Tuomitut kuljetettiin Viipurista Pietariin 23. syyskuuta 1913. Luettelossa henkilön virka vankeushetkellä:
 Akseli Andersson, Viipurin hovioikeuden asessori, Krestyssä 1913Kuka kukin oli, Wikisource
 Torsten Boisman, Viipurin hovioikeuden notaari, vankina Krestyssä 1913–1914Ylioppilasmatrikkeli
 Otto Broms, Viipurin hovioikeuden asessori, Krestyssä 1913-1914Ylioppilasmatrikkeli
 Alexander Brunou, Viipurin hovioikeuden notaari, vankina Krestyssä 1912–1913; alku tutkintovankeuttaYlioppilasmatrikkeli
 Wilhelm Brunou, hovioikeudenneuvos Viipurissa, Krestyssä 1912–1913Ylioppilasmatrikkeli
 Adalbert Clouberg, hovioikeuden viskaali Viipurissa, Krestyssä 1913–1914Ylioppilasmatrikkeli 
 Egid Elfvengren, hovioikeudenneuvos Viipurissa, Krestyssä 1913
 Waldemar Fagerström, Viipurin hovioikeuden asessori, Krestyssä 1913-1914Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899 : Johan Waldemar Fagerström
 William Forsman, hovioikeudenneuvos Viipurissa, Krestyssä 1917Ylioppilasmatrikkeli
 Emil Forsström, Viipurin hovioikeuden asessori, Krestyssä 1917Ylioppilasmatrikkeli
 Uno Gadd, hovioikeudenneuvos Viipurissa, Krestyssä 1915 (sairauden vuoksi lykkäys vankeuden alkamiseen)Aikalaiskirja 1934
 William Homén, hovioikeudenneuvos Viipurissa, Krestyssä 1913
 Arvid Lilius, Viipurin hovioikeuden asessori, Krestyssä 1913-1914
 Einar Lindberg, hovioikeuden viskaali Viipurissa, Krestyssä 1913–1914Ylioppilasmatrikkeli
 Hjalmar Neovius, hovioikeuden notaari Viipurissa, Krestyssä 1913–1914
 John Nordgren, hovioikeudenneuvos Viipurissa, Krestyssä 1912–1913; alku tutkintovankeutta
 Karl Nylenius, Viipurin hovioikeuden apujäsen, Krestyssä 1913
 Elis Saxén, hovioikeuden viskaali Viipurissa, Krestyssä 1913–1914Ylioppilasmatrikkeli
 John Fr. Selin, hovioikeuden notaari Viipurissa, Krestyssä 1913–1914
 Einar Stenius, hovioikeuden notaari Viipurissa, Krestyssä 1913–1914Ylioppilasmatrikkeli
 Karl Söderhjelm, hovioikeuden viskaali Viipurissa, Krestyssä 1913–1914Ylioppilasmatrikkeli
 Einar Wikberg, hovioikeuden notaari Viipurissa, Krestyssä 1913–1914Ylioppilasmatrikkeli
 Otto Åkesson, Viipurin hovioikeuden apujäsen, Krestyssä 1913–1914

Syyskuussa 1913 vankeuteen joutuneet hovioikeuden edustajat vapautuivat 24. toukokuuta 1914 ja saivat matkustaa kotiinsa Viipuriin. Elossa olleet Viipurin hovioikeuden jäsenet, jotka oli tuomittu yhdenvertaisuuslain rikkomisesta vankeuteen Krestyn vankilaan Pietarissa viettivät vankeudesta paluun 25-vuotismuistojuhlaa 24. toukokuuta 1939 Hotelli Kämpissä Helsingissä."Krestyläisten" 25vuotisjuhla, Helsingin Sanomat, 25.05.1939, nro 138, s. 12, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot, Viitattu 25.05.2024

Tammikuussa 1913 tuomittiin venäläisen kauppiaan elinkeinoanomuksen hylkäämisestä Uudessakaupungissa kolme maistraatin jäsentä kuuden kuukauden vankeusrangaistukseen, jonka he kärsivät kevään 1913 aikana.
 Henrik Söderman, Uudenkaupungin pormestari, Krestyssä 1913Ylioppilasmatrikkeli
 Leonard Frick, Uudenkaupungin kunnallisneuvosmies, Krestyssä kevään 1913
 Gustav Blom, Uudenkaupungin kunnallisneuvosmies, Krestyssä kevään 1913

Marraskuussa 1913 tuomittiin elinkeinoanomuksen hylkäämisestä Lappeen kunnan kirjuri Oskar Cajander vuoden vankeusrangaiustukseen:
 Oskar Cajander, Lappeen kunnan kirjuri, Krestyssä 1914

Helmikuussa 1914 tuomittiin elinkeinoanomusten hylkäämisestä Terijoella kunnan esimies Mikko Uotinen kahdeksan kuukauden vankeusrangaistukseen, jonka hän kärsi välittömästi tuomion jälkeen:
 Mikko Uotinen, Terijoen kunnan esimies, Krestyssä 1914

Keväällä 1914 tuomittiin venäläisen kulkukauppiaan elinkeinoanomuksen hylkäämisestä Hämeenlinnassa kahteen otteeseen kolme maistraatin jäsentä kahdeksan kuukauden vankeusrangaistukseen, jonka he kärsivät syksyn 1913 ja kevään 1915 aikana.  :
 Leonard Idestam, Hämeenlinnan pormestari, Krestyssä 1914
 Agaton Lindberg, Hämeenlinnan kunnallisneuvosmies, Krestyssä 1914
 Into Selin, Hämeenlinnan oikeusneuvosmies, Krestyssä 1913
 Herman Henrikson, Hämeenlinnan vt. pormestari, Krestyssä 1915
 Lauri Kämäri, Hämeenlinnan vt. oikeusneuvosmies, Krestyssä 1915
 Pertti Palmio, Hämeenlinnan kunnallisneuvosmies, Krestyssä 1914-1915

Alkuvuodesta lähtien 1914 tuomittiin venäläisten kauppiaiden elinkeinoanomusten hylkäämisestä Viipurissa useita maistraatin jäseniä vankeusrangaistuksiin  :
 Werner Fagerström, Viipurin pormestari, Krestyssä kaikkiaan 12 kk kolmen eri tuomion perusteella Krestyssä 1914
 Claes Godenhjelm, Viipurin oikeusneuvosmies Krestyssä 1914Ylioppilasmatrikkeli 
 Brutus Lagercrantz, Viipurin kunnallisneuvosmies, Krestyssä 1914
 Otto Lucander, Viipurin kunnallisneuvosmies, Krestyssä 1913, 1913-1914
 Georg Palmroth, Viipurin oikeusneuvosmies, kuoli kesällä 1913 ennen tuomion täytäntöönpanoa
 Uno Ronimus, Viipurin oikeusneuvosmiesYlioppilasmatrikkeli
 Wilhelm Sandbäck, Viipurin kaupunginviskaali, Krestyssä 1914Ylioppilasmatrikkeli
 Toivo Vuorinen, Viipurin kunnallisneuvosmies Krestyssä 1914
 Pekka Zimmermann, Viipurin kunnallispormestari, Krestyssä 1915Ylioppilasmatrikkeli
 Werner Öhrbom, Viipurin oikeusneuvosmies, Krestyssä 1914Ylioppilasmatrikkeli

Kesällä 1914 tuomittiin venäläisten kauppiaiden elinkeinoanomuksen hylkäämisestä Lappeenrannassa kolme maistraatin jäsentä vuoden mittaiseen vankeusrangaistukseen, jonka he kärsivät kesän 1914 ja kesän 1915 aikana.
 Johan Hallonblad, Lappeenrannan pormestari, Krestyssä kesästä 1914 kesään 1915
 Otto Ståhl, Lappeenrannan oikeusneuvosmies, Krestyssä kesästä 1914 kesään 1915
 Pekka Roiha, Lappeenrannan kunnallisneuvosmies, Krestyssä kesästä 1914 kesään 1915

Kesällä 1915 tuomittiin venäläisen kauppiaan elinkeinoanomuksen hylkäämisestä Helsingissa kolme maistraatin jäsentä neljän kuukauden vankeusrangaistukseen, jonka he kärsivät syksyn 1915 aikana;
 Ernst von Born, Helsingin vt. kunnallispormestari, Krestyssä syksyllä 1915
 Väinö Sjöholm, Helsingin oikeusneuvosmies, Krestyssä syksyllä 1915
 Artur Kyrklund, Helsingin neuvosmies, Krestyssä syksyllä 1915

Marraskuussa 1914 asetettiin elinkeinoanomuksen hylkäämisestä Kymin kihlakunnan kirjuri Gösta Nordgren syytteeseen ja vietiin marraskuussa 1915 Pietariin vangittuna. Lopulta hänet tuomittiin kuuden kuukauden vankeusrangaistukseen, jota hän joutui kärsimään helmikuusta 1917 lähtien:
 Gösta Nordgren, Kymen kihlakunnan henkikirjoittaja, Krestyssä 1917 (vapautui maaliskuun vallankumouksen myötä)Ylioppilasmatrikkeli

 Viitteet 

Luokka:Suomen laki
Luokka:Oikeushistoria
Luokka:Suomen suuriruhtinaskunta
Luokka:Sortokaudet
Luokka:Suomi 1910-luvulla