Paksujoki

Paksujoki ( ) on Venäjällä Leningradin alueella virtaava 242 kilometriä pitkä Syvärin sivujoki, joka muodostaa pääosan sen 269 kilometriä pitkästä pääuomasta.

 Joen kulku 
Paksujoki virtaa Leningradin alueen itäosassa Tihvinän ja Olhavan piirien lävitse ensin luoteeseen ja sitten lounaaseen. Se saa alkunsa saa alkunsa Paksujärvestä (Пашозеро, Pašozero), jonka rannoilla sijaitsevat kylät Pašozero ja Birjutšovo (Бирючово). Joki virtaa ensin etelään, jolloin siihen yhtyy koillisesta tuleva Puzoja (Пузоя), ja jonka jälkeen se saapuu viljeltyyn laaksoon, jossa sijaitsee esimerkiksi Andronnikovon (Андронниково) kylä. Kylien peltoalueella Paksujokeen yhtyvät idästä tuleva Bolšaja Pjalitsa (Большая Пяльица) ja sen sivujoet, sekä pohjoisesta tuleva Tšorjana (Чёрная).

Paksujoki jatkaa laaksoa myöten kohti länttä ohittaen Šugozeron kylän läheltä. Joki on alkanut meanderoida voimakkaasti. Mutkia on oikaistu ihmisen toimesta, mutta joesta on myös irtautunut sivulle jääneitä juoluoita. Šugozeron lähellä sijaitsee kaksi järveä. Suurempi on nimeltään Šugozero ja pienempi Sredneje (Среднее). Paksujokeen yhtyy täällä kaakosta tulevat Verhnjaja Paluitsa (Верхняя Палуйца) ja Nižnjaja Paluitsa (Нижняя Палуйца), sekä pohjoisesta tuleva Pit (Пить) ja Šugozerosta alkava alkava Šuiga (Шуйга).

Paksujoki saa seuraavalla osuudella paljon lisävettä ja sen vuoksi joki levenee selvästi. Ensin siihen yhtyy idästä toiseksi suurin sivujoki Javosma (Явосьма) ja 20 kilometriä myöhemmin koillisesta tuleva suurin sivujoki Kapšajoki. Noin 60 kilometriä Andronnikovosta se saapuu Gorkaan. Joki tekee täällä Tihvinän piirin Novoje Selon kylän lähellä käännöksen kohti pohjoista ja myöhemmin se tekee Olhavan piirin Borin kylän lähellä kaarteen kohti luodetta. Jokivarressa sijaitsevat kylät Koskovo ja alempana Paša. Paksujoki yhtyy Syväriin Sviritsan taajaman lähellä noin 8 kilometriä ennen Syvärin suistoaluetta.

 Vesiliikenne 
Syvärillä purjehtii vilkas Venäjän sisäinen laivaliikenne. Myös Paksujoki on purjehduskelpoinen alajuoksun 25 ensimmäistä kilometriä. Laatokan ohittava Laatokan kanava alkaa Paksujoen suistosta.

 Hydrologia 
Valuma-alueen pinta-ala on 6 650 neliökilometriä ja joen keskivirtaama alajuoksulla on noin 70 kuutiometriä sekunnissa (tai 69,2 m³/s ). Joen virtaama vaihtelee voimakkaasti vuodenaikojen mukaan ja suurimman virtaaman aiheuttavat kevättulvat, joiden virtaama voi yltää 1 200 kuutiometriin sekunnissa . Joen keskisyvyys on noin kaksi metriä ja sen vesi on kirkasta, joten joen pohja näkyy koko joen matkalta. Joen pohja on enimmäkseen hiekkapohjaista tai kivikkoista. Kivikkoisilla osuuksilla esiintyy myös kalkkikivilaattoja. Joen rannat ovat yleensä jyrkkäreunaisia. Se jäätyy yleensä marraskuussa ja jäidenlähtö tapahtuu huhtikuun loppupuoliskolla.

 Luontoarvoja 
Joki virtaa havu- ja sekametsävyöhykkeellä. Metsätaipaleet katkaisevat pienialaiset peltoalat ja yksittäiset pienet kylät. Metsien yleisiä puulajeja ovat kuusi, mänty, koivu, pihlaja, haapa, leppä ja paju. Joen kalasto on rikas ja joessa viihtyvät ainakin kuha, lahna, hauki, monni, toutain ja lohi. Kalastuksen lisäksi joella harrastetaan laskemista kumiveneen.

 Historiaa 
Joen nimi juontuu ilmeisesti itämerensuomalaisesta sanasta ”paksu”. Paksujoen ja sen sivujokien varrelta on löydetty runsaasti 800–1200-lukujen vaiheilla rakennettuja hautakumpuja. Hautakumpuja on tutkittu 140 eri hautapaikalta yhteensä noin 600. Löytöjen perusteella ne arvellaan kuuluneen suomalais-skandinaviselle väestölle, jonka hautarituaalit alkoivat ensin polttohautauksilla ja muuttuneen myöhemmin ruumaishautaukseksi. Asukkaista olisi myöhemmin muodostunut vepsäläisiä ja inkeriläisiä. Hautakumpujen levinneisyys kattaa Syvärin, Ojatin, Paksujoen ja Säsjoen. Paksujoen sivujoen Kapšan yläjuoksulla on vepsäläisten vanha asuinalue, joka kuuluu Vepsän metsä -luonnonpuistoon.

 Paksujoen valuma-alue 
 Yleistä 
Paksujoen valuma-alueen pinta-ala on 6 650 neliökilometriä. Valuma-alue saa alkunsa matalalta Vepsän ylängöltä, joka on Tihvinän selänteen koillinen jatke. Paksujoen valuma-alue kuuluu laajempaan Nevan vesistöalueeseen, jonka laskujoki Neva laskee Itämeren Suomenlahteen. Vesistöalueen pääuomaan kuuluu Nevan yläpuolella Laatokka, Syväri ja Ääninen. Paksujoki virtaa Syvärin eteläpuolella, jossa valuma-alue sijaitsee Nevan vesistöalueen vedenjakajalla. Paksujoen valuma-alueen kaakkois- ja itäpuolella kohoavan Vepän ylängön takana on laaja Volgan vesistö. Samalta ylängöltä saa alkunsa Ojatti, jonka valuma-alue sijaitsee Pakujoen pohjoispuolella. Valuma-alueen eteläpuolella se kohtaa Säsjoen latvahaarat, mutta lännestä niiden väliin tunkeutuu pienemmän joen Voronežkan valuma-alue.

 Pääuoma 
Paksujoki saa alkunsa Paksujärvestä, jonka valuma-alueen pinta-ala on 413 neliökilometriä. Järveen laskee kolme suurta uomaa, joista Uljanitsa (Ульяница) on valuma-alueeltaan 140 neliökilometriä. Uljanitsan pituus on 24 kilometriä. Pääuoman pituudeksi voidaan tämän perusteella laskea 269 kilometriä, kun Paksujärven järvenselkää on kolme kilometriä.

 Sivu-uomat 
Paksujoen sivu-uomat on koottu alla olevaan taulukkoon. Samassa taulukossa on lähdejärven Paksujärven laskujoet, joista Uljanitsa muodostaa lyhyen osuuden Paksujoen valuma-alueen pääuomasta. Taulukon lähteet on esitetty taulukon alapuolella ja tiedot on eritelty kunkin sivujoen osalta oikeassa sarakkeessa.
 Sivu-uomannimi Nimi  Uomankohta  EtäisyysSyväriltä(km) Pituus(km)  Virtaama(MQ m³/s)  Valuma-alue(km²)  Lähteet  yhtyy Syväriin sen alajuoksulla Vikšenga  Vikšenga (Викшеньга)  Olhavan piiri  2  15    2,2,3,2,2,–,– Kumbito  Kumbito (Кумбито)  Olhavan piiri  10  10   2,2,3,2,2,–,– Rybežka  Rybežka (Рыбежка)  Olhavan piiri  28  50   322 2,2,3,2,2,–,2 Sjazega  Sjazega (Сязнега)  Olhavan piiri  46  38   236 2,2,3,2,2,–,2 Vihmjaz  Vihmjaz (Вихмязь)  Olhavan piiri  47  16    2,2,3,2,2,–,– Kondega   Kondega (Кондега)  Olhavan piiri  54  44   328 6,2,3,2,2,–,2 Odubja  Odubja (Одубля)  Olhavan piiri  56  15   2,2,3,2,2,–,– Šižnja  Šižnja (Шижня)  Olhavan piiri  60  53   546 2,2,3,2,2,–,2 Suksa  Suksa (Сукса)  Tihvinän piiri  81  16   153 2,2,3,2,2,–,2 Malaja Pinega  Malaja Pinega (Малая Пинега)  Tihvinän piiri  110  15   93 2,2,3,2,2,–,2 Sapa  Sapa (Сапа)  Tihvinän piiri  125  33   186 2,2,3,2,2,–,2 Pinega  Pinega (Пинега)  Tihvinän piiri  131  23   76 2,2,3,2,2,–,2 Kapšajoki  Kapša (Капша)  Tihvinän piiri  148  115   1 700 5,2,3,2,2,–,2 Javosma  Javosma (Явосьма)  Tihvinän piiri  172  53   837 2,2,3,2,2,–,2 Pit  Pit (Пить)  Tihvinän piiri  183  19   112 2,2,3,2,2,–,2 Šuiga  Šuiga (Шуйга)  Tihvinän piiri  185  3   2,2,3,2,2,–,– Nižnjaja Paluitsa  Nižnjaja Paluitsa (Нижняя Палуйца)  Tihvinän piiri  199  19   67 2,2,3,2,2,–,2 Verhnjaja Paluitsa  Verhnjaja Paluitsa (Верхняя Палуйца)  Tihvinän piiri  201  18   2,2,3,2,2,–,– Tšorjana  Tšorjana (Чёрная)  Tihvinän piiri  215   31   117 2,2,3,2,2,–,2 Bolšaja Pjalitsa  Bolšaja Pjalitsa (Большая Пяльица)  Tihvinän piiri  224  32   181 2,2,3,2,2,–,2 Puzoja  Puzoja (Пузоя)  Tihvinän piiri  237  20   43 2,2,3,2,2,–,2Paksujärveltä on Puzojaan matkaa 5 kilometriä Tšoga  Tšoga (Чога)  Paksujärvi  245  14   2,2,3,2,2,–,– Urja  Urja (Урья)  Paksujärvi  245  18   76 2,2,3,2,2,–,2 Uljanitsa laskee Paksujärveen  Uljanitsa  Uljanitsa (Ульяница)  Tihvinän piiri  245  24   140 2,2,3,2,2,–,2
Lähteet: 1 = sivujoen oma artikkeli, 2 = luettu Venäjän vesistörekisterin tietokannasta (), 3 = katsottu Internetin karttapalveluista, 4 = katsottu joen venäjänkielisen wikipedian artikkelista, 5 = katsottu Vepsän kielioppikirjasta , 6 = katsottu Venäjän federaation paikannimestä 

 Järviä 
Vepsän ylängöllä on kapea järvivyöhyke, mutta alajuoksu on lähes järvetöntä seutua. Pääuoman varren lähellä sijaitsevat esimerkiksi Pybežskojen (Рыбежское) suojärvi, edellä mainitut Šugozero ja Sredneje sekä lähdejärvi Paksujärvi. Muut järvet ovat pikkujärviä.

 Lähteet 
 Huomioita 

 Viitteet 

 Aiheesta muualla 

 Paksujoki Leningradin alueen kulttuuri -tietosanakirjassa 

Luokka:Leningradin alueen joet
Luokka:Syvärin vesistö