Erikoislääkäri

Erikoislääkäri on tietylle lääketieteen osa-alueelle erikoistunut ja siinä vaadittavan tutkinnon suorittanut lääkäri. Erikoislääkäreitä ovat muun muassa kirurgi, neurologi, gynekologi, patologi ja psykiatri. Yleislääketieteen erikoislääkäri on pätevöitynyt tutkimaan ja hoitamaan terveyttä kokonaisuutena, ei vain yksittäisen vaivan tai sairauden näkökulmasta. Suomen lääketieteellisissä tiedekunnissa annetaan ammatillista jatkokoulutusta noin 50 eri lääketieteen erikoisalalla sekä kuudella hammaslääketieteellisellä erikoisalalla. 

 Erikoistuminen 
Kuusivuotisen lääketieteen lisensiaatin tutkinnon suorittanut, Valviran laillistama lääkäri voi erikoistua johonkin lääketieteen erikoisalaan ammatillisessa jatkokoulutuksessa. Erikoislääkärikoulutukseen on pitkään sisältynyt erikoistumisalasta riippuen viidestä kuuteen vuotta työssäoppimista, minkä lisäksi on vaadittu vähintään kurssimuotoisia teoriaopintoja ja 10 opintopistettä lähijohtamiskoulutusta. Työssäoppiminen on käytännössä valvottua palkallista osallistumista normaaliin erikoislääkärin työhön. Kaikkiin erikoislääkärikoulutusohjelmiin sisältyy 9 kuukautta työskentelyä perusterveydenhuollossa, yleensä terveyskeskuksessa. Erikoislääkärikoulutukseen kuuluu myös valtakunnallinen erikoislääkärikuulustelu.ERIKOISLÄÄKÄRIKOULUTUKSEN OPINTO-OPAS. https://www.laaketieteelliset.fi/site/files/EL%20OPINTO-OPAS%202017-2020%20HY.pdf 

Vuonna 2019 voimaan tullut uudistus on muuttanut erikoislääkärikoulutuksen suoritusta aiempaa enemmän osaamisperustaiseksi aiemman aikaperustaisuuden sijaan.

Lista erikoisaloista

Lääketieteellisiä erikoisaloja on noin 50. Lista lääketieteen erikoisaloistaLääkärityövoima, Lääkäriliiton vuositilasto 2016:

 Akuuttilääketiede
 Anestesiologia ja tehohoito
 Endokrinologia
 Foniatria
 Fysiatria
 Gastroenterologia
 Gastroenterologinen kirurgia
 Geriatria
 Ihotaudit ja allergologia
 Infektiosairaudet
 Kardiologia
 Keuhkosairaudet ja allergologia
 Kliininen farmakologia ja lääkehoito
 Kliininen fysiologia ja isotooppilääketiede
 Kliininen hematologia
 Kliininen kemia
 Kliininen mikrobiologia
 Kliininen neurofysiologia

 Korva-, nenä- ja kurkkutaudit
 Käsikirurgia
 Lastenkirurgia
 Lastenneurologia
 Lastenpsykiatria
 Lastentaudit
 Liikuntalääketiede
 Naistentaudit ja synnytykset
 Nefrologia
 Neurokirurgia
 Neurologia
 Nuorisopsykiatria
 Oikeuslääketiede
 Oikeuspsykiatria
 Ortopedia ja traumatologia
 Patologia

 Perinnöllisyyslääketiede
 Plastiikkakirurgia
 Psykiatria
 Radiologia
 Reumatologia
 Silmätaudit
 Sisätaudit 
 Suu- ja leukakirurgia
 Sydän- ja rintaelinkirurgia 
 Syöpätaudit
 Terveydenhuolto
 Työterveyshuolto
 Urologia
 Verisuonikirurgia
 Yleiskirurgia
 Yleislääketiede

Erikoisalojen jako
Erikoisalojen jako vaihtelee maa- ja maanosakohtaisesti. Yleisellä tasolla erikoisaloja voidaan jakaa esim. konservatiivisiin, operatiivisiin ja diagnostisiin erikoisaloihin.

Laajojen erikoisalojen, erityisesti kirurgian ja sisätautien sisällä, on suppeita erikoisaloja, joita ovat muun muassa gastroenterologia, endokrinologia ja kardiologia (sisätautisia aloja) ja vatsaelinkirurgia, verisuonikirurgia ja ortopedia ja traumatologia (kirurgisia aloja).

Anestesiologia ja tehohoito
Anestesiologia ja tehohoito sisältää seuraavat osa-alueet:
 Anestesiatoiminta sisältää potilaan nukuttamisen tai puuduttamisen tai näiden yhdistelmän sekä tähän liittyvän toimenpidettä edeltävän ja sen jälkeisen potilaan tutkimisen ja hoidon.
 Tehohoito sisältää kriittisesti sairaan potilaan elintoimintojen ylläpitämisen ja hoidon teho- tai valvontaosastolla.
 Toiminta voi tapahtua usean erikoisalan yhteistyönä. Kivunhoitoon kuuluu sekä akuutin että pitkittyneen kivun hoito.
 Kipuklinikalla toimii anestesialääkäreiden lisäksi mm. neurologi, psykiatri ja psykologi. 
 Ensihoitoon kuuluu potilaiden tutkiminen, laajemmissa katastrofeissa "lajittelu" sekä ensihoito sairaalan ulkopuolella ja sairaalassa sisältäen elvytyksen.
 Ensihoito osallistuu katastrofi- ja valmiussuunnitteluun.

Foniatria
Foniatria eli puhe- ja äänihäiriöt on itsenäinen lääketieteen erikoisala, jonka piiriin kuuluvat Euroopan foniatriliiton määritelmän mukaan puheen, kielen ja äänen häiriöt sekä kuulovammat silloin kun niihin liittyy edellä mainittuja häiriöitä. Foniatrian lähtökohtana on siis kommunikaatiohäiriön oire, eikä esimerkiksi anatomisesti määritelty elimistön osa. Foniatriselle toiminnalle on tyypillistä moniammatillinen tiimityö yhdessä muiden lääkärien, puheterapeuttien, neuropsykologien, toimintaterapeuttien, sosiaalityöntekijöiden, hoitajien ja monen muun ammattiryhmän kanssa.

Iho- ja sukupuolitaudit
Iho- ja sukupuolitaudit vastaa nimensä mukaisesti ihotautien ja sukupuolitautien tutkimuksen ja hoidon tarpeisiin.

Fysiatria
Fysiatria sivuaa läheisesti muita erikoisaloja kuten muun muassa reumatologiaa, neurologiaa, ortopediaa ja työterveyshuoltoa. Alaan kuuluu sekä polikliinistä toimintaa, joka painottuu tuki- ja liikuntaelinsairauksien ja -vaivojen (TULES) diagnostiikkaan, non-operatiiviseen hoitoon ja kuntoutukseen, että osastotoimintaa, joka painottuu vaikeavammaisten kuntoutukseen ja yleisemmin kuntoutuslaitostoimintaan. Tärkeinä osa-alueina ovat erilaiset apuvälineet ja raaja-amputaatioiden jälkeinen protetisointi kuntoutuksineen. Erikoisala toimii läheisessä yhteistyössä muiden hoitoalan edustajien kuten fysioterapeuttien, toimintaterapeuttien, psykologien, sosiaalityöntekijöiden ja apuvälineteknikoiden kanssa. Tehtäväkenttään kuuluvat myös työkykyarviot, lääkinnälliset sekä ammatilliset kuntoutusarviot ja kuntoutustutkimus.

Kirurgia
Kirurgian aloihin kuuluu mm. vatsaelinkirurgia, käsikirurgia, ortopedia ja traumatologia, plastiikkakirurgia, sydän- ja rintaelinkirurgia, urologia sekä verisuonikirurgia 

Sanan kirurgia alkuperä juontaa kreikkalaisista sanoista cheiros (käsi) ja ergon (työ). Kirurgia pyrkii siis vammojen ja sairauksien parantamiseen käsityönä. Alun perin Hippokrateen aikana lääkäri ei veitseen tarttunut vaan tätä varten olivat veitsen omistavat parturit ja suomessa välskärit.

Kirurgisten toimenpiteiden moninaisuus on johtanut perinteisen yleiskirurgian pirstoutumiseen kaikkiaan 11 erikoisalaan. Tähystyskirurgian ja mini-invasiivisen kirurgian osuus viimeisen 20 vuoden aikana lisääntynyt moninkertaisesti ja korvaa perinteistä  kirurgiaa, jossa elimistön sisään mennään viilloista ja toimenpiteet tehdään suorassa näkökontrollissa. Kirurgiset erikoisalat muuttuvat kehityksen mukana. Nykyaikainen (sisätautioppiin kuuluva) kardiologia ja sydänkirurgia ovat esimerkiksi lähentyneet toisiaan, ja osa tehtävistä toimenpiteistä on molempien erikoisalueiden osaamista. Vähemmän kajoavien hoitojen kehittymisen myötä joidenkin sairauksien leikkaushoidon tarve on vähentynyt. Myös sepelvaltimo-ohitusleikkausten tarve on vähentynyt elintapojen muutosten, uusien tehokkaiden lääkehoitojen sekä etenkin suonensisäisten toimenpiteiden, kuten pallolaajennuksen seurauksena.

Erityistason vaativasta kirurgiasta sekä tietyistä valtakunnallisista velvoitteista kuten elinsiirroista, rytmihäiriökirurgiasta, vaikeiden palovammojen hoidosta sekä huuli- ja suulakihalkioiden hoidosta vastaa Suomessa Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri.

Korva-, nenä- ja kurkkutaudit
Suuri osa korva-, nenä- ja kurkkutaudeista hoidetaan perusterveydenhuollossa (yleislääkärit ja työterveyslääkärit). Erikoislääkäreille lähetetään mm. toistuvat korva- ja hengitystietulehdukset, erilaiset kuuloaistin sairaudet, krooninen nuha ja nenän tukkoisuus, uusiutuvat nielutulehdukset, sekä kasvaimista kärsivät potilaat. Suurin osa erikoisalan toimenpiteistä tehdään päiväkirurgisesti: potilas tulee leikkaukseen aamulla ja kotiutuu samana päivänä. Kaikkien yksiköiden toimintaan liittyy olennaisena osana kuulokeskus tai -asema. Niissä tutkitaan korvan ja tasapainoelimen toimintaa sekä suunnitellaan ja toteutetaan aikuispotilaiden kuulonkuntoutus.

Laboratoriolääkäreiden erikoisalat
 Kliininen kemia
 Myrkytystietokeskus ja Teratologinen tietopalvelu

Lastentauteihin erikoistuneet lääkärit
 Lastentaudit

Naistentaudit
Yleisimpiä syitä naistentautiklinikoille tuloon ovat:
 Gynekologisen syövän hoito
 Gynekologinen kirurgia
 Naisten vaikeimmat endokrinologiset ongelmat
 Lapsettomuus
 Sterilisaatio ja raskaudenkeskeytykset

Neurokirurgia
Neurokirurgia on keskushermoston (aivot ja selkäydin) leikkaushoitoa. Viimeisten vuosikymmenten suuria kehitysaskeleita neurokirurgiassa ovat olleet mikrokirurgian käyttöönotto, kuvantamisen kehitys sekä tehohoidon tason ja määrän paraneminen. Vaativaa neurokirurgiaa voidaan tehdä vain yliopistosairaaloissa, joissa on korkeatasoinen teho-osasto sekä mahdollisuus yhteistyöhön muiden lääketieteellisten erikoisalojen kanssa (mm. neuroanestesiologia, neuroradiologia, neuropatologia, neurologia, lastenneurologia, kliininen neurofysiologia, neuro-otologia ja neuro-oftalmologia).

Tavallisimpia neurokirurgisesti hoidettavia sairauksia ovat:
 Aivovammat
 Aivoverisuonisairaudet
 Epilepsia
 Hydrokefalus eli vesipäisyys
 Kallonsisäiset kasvaimet
 Liikehäiriöt
 Likvorivuoto
 Selkäydinkanavan kasvaimet ja puristustilat
 Vaikeat kiputilat

Neurologia
Neurologian erikoisalaan kuuluvat hermoston eli aivojen, selkäytimen, ääreishermojen ja lihasten sairauksien selvittely ja hoito. Erikoisalan nimi tulee Kreikan kielen sanasta neuron eli hermo ja logos, mikä tarkoittaa oppia.

Neurologia on Suomessa eronnut aiemmin psykiatrian kanssa muodostamastaan hermo- ja mielitautien erikoisalasta omaksi erikoisalakseen vuonna 1963. Suomessa on neurologeja noin 290. He toimivat keskus- ja aluesairaaloissa, pienempi osa vakuutusyhtiöiden tai KELA:n asiantuntijoina sekä säätiöiden ja potilasjärjestöjen ylläpitämissä kuntoutuslaitoksissa, yksityissairaaloissa tai -hoitolaitoksissa sekä yksityisillä lääkäriasemilla.

Tavallisia neurologisia oireita ovat päänsärky, huimaus, lihasheikkous, kömpelyys, vapina ja tunnottomuus. Myös kipu voi olla merkki hermoston poikkeavasta toiminnasta. Neurologiset sairaudet voivat aiheuttaa havaintokyvyn, loogisen ajattelun, asioiden tunnistamisen tai muistin häiriöitä. Erilaiset halvausoireet, puheen tuottamisen tai ymmärtämisen, lukemisen tai laskemisen häiriöt  voivat myös olla merkki neurologisesta sairaudesta. Myös kohtaukselliset oireet, kuten tajunnanmenetys, nykäykset tai kouristukset  kuuluvat neurologisten oireiden kirjoon.

Neurologisia sairauksia ovat esimerkiksi aivoverenkiertohäiriöt, migreeni ja muut päänsäryt, liikehäiriöt kuten Parkinsonin tauti, epilepsia, muistihäiriöt kuten Alzheimerin tauti, MS-tauti, keskushermostokasvaimet ja -tulehdukset, ääreishermosairaudet kuten polyneuropatiat ja lihas-hermo-liitoksen sairaudet kuten myastenia gravis.

Neurologisen potilaan tutkimuksen tärkein osa on potilaan haastattelu ja sen kuluessa saadut tiedot kliinisen lääkärintutkimuksen ohella. Verikoe ja koneelliset lisätutkimukset täydentävät diagnoosiin pääsyä.

Monissa neurologisissa sairauksissa tarvitaan moniammatillista erityisosaamista ja kuntoutustoimia. Neurologisissa yksiköissä toimii tämän vuoksi lääkäreiden ja hoitohenkilökunnan lisäksi fysioterapeutteja, toimintaterapeutteja, puheterapeutteja, sosiaalityöntekijöitä,  neuropsykologeja ja kuntoutusohjaajia. Tämän osion teksti myötäilee pitkälti professori Seppo Soinilan kirjan Ajattele aivojasi tekstiä (Kustannus Oy Duodecim, 1. painos, Jyväskylä 2003).

Psykiatria
Aikuispsykiatria
Lastenpsykiatria
Nuorisopsykiatria
Vanhuspsykiatria
Oikeuspsykiatria
Päihdepsykiatria

Radiologia
Suomessa tehdään vuosittain 4,2 miljoonaa röntgentutkimusta. Tämä tarkoittaa sitä, että jokainen suomalainen on keskimäärin kerran vuodessa röntgenkuvassa. Röntgenkuvauksilla sekä muilla kuvantamistutkimuksilla onkin keskeinen merkitys erilaisten sairauksien tunnistamisessa.

Keuhkojen, luuston ja hampaiden röntgenkuvaukset ovat tavallisimpia kuvantamistutkimuksia. Näiden lisäksi tehdään ultraääni-, magneetti-, tietokonetomografia- ja isotooppitutkimuksia, rintojen röntgentutkimuksia eli mammografioita, läpivalaisututkimuksia, verisuonten varjoainetutkimuksia eli angiografioita sekä radiologisia hoitotoimenpiteitä, kuten verisuonitukosten laajennushoitoja.

Yhä useampi röntgenkuva tuotetaan nykyään digitaalisesti. Valtaosa röntgeneistä on jo filmittömiä, ja kuvat myös arkistoidaan digitaalisessa muodossa. Digitaalisuuden ansiosta tutkimusten diagnostinen arvo paranee, ja kuvia voi tarvittaessa siirtää tietoverkon kautta sairaalasta toiseen. Tämä vähentää turhia kuvauksia, minkä ansiosta myös potilaan saama sädeannos pienenee.

Silmätaudit
Silmätautien alaan kuuluu silmän sairauksien diagnostiikka ja hoito sekä taittovikojen määrittäminen ja korjaaminen. Sen piirissä hoidetaan kaiken ikäisiä potilaita vastasyntyneistä keskosista seniorikansalaisiin.

Yleisimpiä silmäsairauksia on kaihi eli silmän mykiön sameneminen. Kaihin poisto on yleisin kirurginen toimenpide koko maailmassa. Muita yleisiä silmäsairauksia ovat glaukooma, näköhermon sairaus, johon usein liittyy silmänpaineen kohoaminen, verkkokalvon sairaudet kuten diabeettinen silmäsairaus ja ikään liittyvä verkkokalvon tarkan näkemisen alueen rappeuma, sekä toiminnallinen heikkonäköisyys ja karsastus. Myöskin silmän etuosan tulehdukset ovat tavallisia.

Silmätautien alan erityistason hoitoon kuuluvat muun muassa sarveiskalvon siirrot, silmän kasvainten silmän säästävä hoito, lääketieteellisin syin tehtävä taittovirhekirurgia ja vaativa okuloplastinen kirurgia sekä silmäpatologia.

Yksinkertaiset silmäsairaudet hoidetaan avohoidossa yleislääkärin vastaanotolla, minkä lisäksi alueella toimivat silmätautien erikoislääkärit ovat tärkeitä yhteistyökumppaneita. Poliklinikoilla tutkitaan ja hoidetaan ensisijaisesti potilaita, joiden taudin määritys tai hoito edellyttävät sairaalatutkimuksia ja vaativampia hoitokeinoja. Vaativimmat hoidot on keskitetty yliopistollisen keskussairaalan klinikkaan, jolla on myös valtakunnallinen vastuu muiden sairaanhoitopiirien ja yliopistojen alueiden harvinaisimpien silmäsairauksien hoidosta.

Silmätautien vastuuyksiköt huolehtivat myös alansa tutkimuksesta, koulutuksesta ja tarpeellisesta yhteistyöstä muiden erikoisalojen kanssa.

Sisätaudit
Sisätautien erikoisala on eriytynyt yhdeksään itsenäiseen erikoisalaan: 
 Endokrinologiaan
 Gastroenterologiaan
 Hematologiaan
 Infektiosairauksiin
 Kardiologiaan
 Nefrologiaan
 Reumatologiaan
 Yleissisätauteihin

Lähteet

Luokka:Terveydenhuollon ammatit