Luettelo jääkäreistä Z

Tämä on luettelo Suomen jääkäriliikkeeseen kuuluneista jääkäreistä. Kaiken kaikkiaan 1 895 vapaaehtoista aloitti jääkärikoulutuksen 1915–1918 Saksassa. Aluksi 200 suomalaista koulutettiin Lockstedtin leirillä Holsteinissä. Vuoden 1915 syksyllä Saksa päätti nostaa suomalaisosaston vahvuuden 2 000 mieheen. Suomessa aloitettiin koko maata kattava salainen värväys. Seuraavana keväänä joukosta muodostettiin Kuninkaallinen Preussin Jääkäripataljoona 27.

Z
Siirry kirjaimeen → A B C D E F G H I J K L M 
N O P R S T U
V W Y Z Å Ä Ö

Henrik Fabian Zilliacus
()Henrik Fabian Zilliacuksen hauta Hietaniemen vanhalla hautausmaalla, Suomen Sukututkimusseura Hautakirjoituksia ja hautakuvia oli suomalainen jääkäri. Hänen vanhempansa olivat lääketieteen ja kirurgian tohtori Henrik Johan Wilhelm Zilliacus ja Gertrud Charlotta Lönnblad. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1928 Birgit Ebba Helena Fogelholmin kanssa. Zilliacus kirjoitti ylioppilaaksi Helsingin uudesta ruotsalaisesta yhteiskoulusta vuonna 1911 ja liittyi Uusmaalaiseen osakuntaan. Opintojaan hän jatkoi Helsingin yliopiston lainopillisessa tiedekunnassa vuosina 1911–1915. Hän liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan Jääkäripataljoona 27:n 4. komppaniaan 23. tammikuuta 1916, mutta hänet vapautettiin palveluksesta jo 28. helmikuuta 1916 hänellä todetun sairauden johdosta. Saksasta hän matkusti Ruotsiin, missä hän työskenteli huhtikuusta 1916 aina tammikuulle 1918 Tukholmassa Venäjän sorronalaisten kansojen liiton toimistossa sekä Suomalaisessa sanomalehtitoimistossa. Myöhemmin hänen Suomeen paluunsa jälkeen hän työskenteli kustannusliike Söderström & co:n palveluksessa Helsingissä vuosina 1919–1933 ja sen jälkeen Suomen teatteritoimiston johtajana. Kunniamerkit: Vapaussodan muistomitali, Jääkärimerkki.

Pehr Vilhelm Zilliacus

Arthur August Zweyberg
(23. maaliskuuta 1890 Inkoo – 19. elokuuta 1969) oli suomalainen jääkäri. Hänen vanhempansa olivat torppari Karl August Zweygberg ja Josefa Vilhelmina Söderman. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1922 Anna Maria Stigellin kanssa. Tämä kansakoulun käynyt merimies liittyi Saksassa sotilaskoulutusta antavaan Jääkäripataljoona 27:ään 20. lokakuuta 1915 ja hänet sijoitettiin pataljoonan 1. komppaniaan, josta hänet siirrettiin 21. joulukuuta 1915 pataljoonan 4. komppaniaan. Hänet laskettiin pataljoonasta siviilitöihin 27. helmikuuta 1916. Suomeen hän palasi vuonna 1919 ja toimi sen jälkeen sähköasentajan aja taidemaalarina sekä myöhemmin Oulunkylän sähkölaitoksella Helsingissä. Hänet on haudattu Helsingin Hietaniemen hautausmaalle.

Lähteet
A. Wegelius, Suomen leijona ja Saksan kotka, WSOY Porvoo 1938.

Jaakko Suomalainen, Johannes Sundvall, Emerik Olsoni, Arno Jaatinen toim. Suomen Jääkärit, elämä ja toiminta sanoin ja kuvin osa 1 ja 2, Osakeyhtiö sotakuvia Kuopio 1933
 Aarne Sihvo, Kolmasti komennettuna, Gummerus Jyväskylä 1918
 A. Wegelius, Aseveljet 1 ja 2, WSOY Porvoo 1924
 Heikki Nurmio ja Leonard Grandell toim. Viipurin valloitus kenraalimajuri Wilkmanin armeijaryhmän toiminta. Kustannusosakeyhtiö Ahjo Helsinki 1919
 Suomen Sukututkimusseuran aikakauskirja Genos 54(1983), s. 18–22 Koonnut ulkoasiainneuvos Åke Backström.

 Keskipohjalaisia elämäkertoja. Kokkola, 1995.
 Toim. Ignatius, Theslöf, Palmén, Grotenfelt, Nordenstreng, Soikkeli: Suomen vapaussota I–VI Otava Helsinki 1920–1925.
 Pekkola, Auer: Kalterijääkärit I–III, Wsoy Porvoo 1930.
 Toim. Kai Donner, Th. Svedlin ja Heikki Nurmio, Suomen vapaussota I–VIII, Gummerus Jyväskylä 1927.

 N. V. Hersalo, Suojeluskuntain historia I–III, Helsinki: Hata Oy 1966.
 Toim. L. Harvila ym. Tykkimies 1960, Suomen kenttätykistön säätiön vuosikirja n:o 3, Helsinki Suomen kenttätykistön säätiö 1960.

Viitteet

Z