Antero Kajanto

Antero Kajanto (nimi aikaisemmin Anton Kononoff, salanimet: A. K. ja Antero-setäAntero Kajanto, Kirjasampo, viitattu 14.10.2021 4. joulukuuta 1895 Joensuu – 23. syyskuuta 1968 Helsinki) oli suomalainen Tulenkantajat-ryhmään kuulunut kirjailija.

Henkilöhistoria
Kajanto kävi viisi luokkaa Joensuun suomalaista klassillista lyseota ja suoritti lennätinvirkamiehen tutkinnon 1915. Hän toimi 1915–1920 lennätinvirkailijana ja 1920–1923 sähköttäjänä. Nuoren Voiman liiton kirjallisen piirin puheenjohtaja Kajanto oli 1923–1924. Aikakauslehteä Sana ja kuva hän toimitti 1927-1928 ja Lukki 1930. Lennättäjä -julkaisun päätoimittajana Kajanto työskenteli vuodesta 1945. Hän toimi myös lausunta-, teatteri- ja kirjallisuuskriitikkona. Kajanto oli naimisissa vuodesta 1929 Anita Maria Sällströmin kanssa. 

Kirjallinen tuotanto
 Teokset 
 Valkeat tunnit, runoja. Gummerus 1923
 Ukonnuoli ynnä muita runoja. Gummerus 1924 
 Sattuupa hyvinkin, novelleja. Schildt 1926
 Maan kasvot, runoja. Kustannusosakeyhtiö Kirjallisuus, Helsinki 1928
 Karkelo, runoja. Karisto 1929 
 Elämän vankeja. Karisto 1929
 Joulupuuro: huumorilukemisto kaikelle kansalle, keittäneet Hj. Nortamo, Tiitus, Tatu Valkonen, Eva Hirn, Ernst Lampén, Yrjö Kivimies ja Antero Kajanto, kuvittanut Erkki Koponen. Karisto 1930
 Vihreät lyhdyt, sikermä kuvauksia. Karisto 1930
 Elämä on rikas, kuvauksia. Karisto 1931
 Pelto ja siemen: juhlaruno pienviljelijäjuhliin 1934. Pienviljelijäin liitto, Helsinki 1934 
 Näkymätön rintama, novelleja. Gummerus 1935
 Huomenvainiot: juhlaruno pienviljelijäinpäiväjuhlaan. Pienviljelijäin liitto, Helsinki 1937
 Lentäen Pohjoisnavalle: runoseikkailu Suomen lapsille, kuvittanut Eeli Jaatinen. Gummerus 1937
 Savuava ranta, runoja. Gummerus 1937
 Pekko ja Matti kilpasilla, lastenkirja, kuvitus Martti Santala. Otava 1940 
 Uhrasimme henkemme: koti, isänmaa ja uskonto sankarivainajiemme kirjeiden valossa, toimittanut Rolf Tiivola, toimittamisessa avustaneet Antero Kajanto ja Alfred Ehder. Fennia, Helsinki 1941
 Iloinen päivä: pieniä kertomuksia ja runoja lapsille, kertomukset Aili Konttisen ja runot Antero Kajannon, kuvittanut Venny Soldan-Brofeldt. WSOY 1943
 Kirjapaja metsässä, lastenkirja. Tammi 1944, näköispainos 1989
 Runoaapinen. WSOY 1944, lisäpainos 1946 (Rita Rappin kanssa) 
 Laulun miekka, runokokoelma, toimittaneet Martti Larni, Heikki Asunta, Antero Kajanto, Viljo Kajava, Larin-Kyösti ja Riku Sarkola. Suomen kirja 1944
 Maa laulaa: maahenkisiä tunnelma- ja lausuntarunoja. Pellervo-seura 1945
 Erakkomaja, runoja. Kirjokansi 1945
 Nallen koulunkäynti, tekstin mukaillut Antero Kajanto, kuvat Maija-Kaarina Nenonen. WSOY 1945, 2. painos 1946, 3. painos 1949, 4. painos 1953, 5. painos 1979
 Paarma: eläintarinoita, kuvitus Eino Karppanen. Pellervo-seura 1946
 Maisema elää: tunnelmia ja tuokiokuvia, valokuvat Arvi Matilainen. Pellervo-seura 1947 
 Rakas pikkukaupunki, novelleja. Pellervo-seura 1948
 Murjaanien maassa, runoja, kuvitus Onni Mansnerus. WSOY 1949
 Lumikuun poika, runoja. Pellervo 1955 
 Paluu, valittuja novelleja. Kirjayhtymä 1965

 Suomennokset 
 Olli Oravainen; teksti Mogens Kaarøe, kuvat Wilhelm Hansen, suomeksi mukaillut Antero Kajanto. WSOY 1945, 2. painos 1951
 Felix Timmermans: Muheva maa: romaani Flanderista, suomentanut Aune Brotherus, runot suomentanut Antero Kajanto. WSOY 1947 (alkuteos Pallieter)

 Lähteet 
 Aikalaiskirja 1934 (Projekt Runeberg)
 Latvavesiltä: Pohjoiskarjalaisia kirjailijoita - Antero Kajanto 

Viitteet

 Aiheesta muualla 
 Antero Kajanto : Salpausselän kaupungista. Silmänräpäyskuvia Lahden kesästä, Helsingin Sanomat, 07.07.1935, nro 178, s. 4, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

Luokka:Suomalaiset kirjailijat
Luokka: Suomentajat
Luokka: Tulenkantajat
Luokka:Suomalaiset kirjallisuuskriitikot
Luokka: Suomalaiset päätoimittajat
Luokka:Vuonna 1895 syntyneet
Luokka:Vuonna 1968 kuolleet