Luettelo jääkäreistä U

Tämä on luettelo Suomen jääkäriliikkeeseen kuuluneista jääkäreistä. Kaiken kaikkiaan 1 895 vapaaehtoista aloitti jääkärikoulutuksen 1915–1918 Saksassa. Aluksi 200 suomalaista koulutettiin Lockstedtin leirillä Holsteinissä. Vuoden 1915 syksyllä Saksa päätti nostaa suomalaisosaston vahvuuden 2 000 mieheen. Suomessa aloitettiin koko maata kattava salainen värväys. Seuraavana keväänä joukosta muodostettiin Kuninkaallinen Preussin Jääkäripataljoona 27.

U
Siirry kirjaimeen → A B C D E F G H I J K L M 
N O P R S T U
V W Y Z Å Ä Ö

August Edvard Udd
() oli suomalainen jääkärivääpeli. Hänen vanhempansa olivat suutari Kustaa Udd ja Paulina Hammaren. Udd kävi kansakoulun ja työskenteli merimiehenä ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan Jääkäripataljoona 27:n 1. komppaniaan 24. syyskuuta 1915. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Schmardenissa sekä Aa-joella. Udd saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana aliupseeriksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan ryhmänjohtajaksi 3. jääkärirykmentin 5. jääkäripataljoonan 2. komppaniaan. Hän osallistui sisällissodan taisteluihin Tampereella ja Viipurissa. Hän palveli sisällissodan jälkeen edelleen 3. Jääkärirykmentissä, josta muodostettiin myöhemmin aluksi Savon jääkärirykmentti 3 ja myöhemmin Uudenmaan rykmentti. Tän toimi rykmentissä koulutusaliupseerina 2. komppaniassa. Armeijasta hän erosi 1. huhtikuuta 1919 ja liittyi Suojeluskuntajärjestöön ja hänet sijoitettiin harjoituspäälliköksi Reposaaren suojeluskuntaan. Reposaaressa hän palveli 1. huhtikuuta – 1. toukokuuta 1919 välisen ajan. Myöhemmin hän työskenteli merimiehenä vuoteen 1922 saakka, jolloin hän muutti Australiaan ja työskenteli työmiehenä muun muassa Queenslandissa. Toisen maailmansodan aikana hän oli työpalveluksessa vuosina 1942 – 1945, jonka jälkeen hän työskenteli puutarhatöissä Brisbanessa, jonne hänet myös haudattiin. Ylennykset: Aliupseeri 11. helmikuuta 1918, Varavääpeli 2. toukokuuta 1918, Vääpeli 8. elokuuta 1918. Kunniamerkit: 35px Vapaudenristi 4. lk. miekkojen kera, 35px Vapaussodan muistomitali, 18px Jääkärimerkki.

Herman Uimonen

 Uuno Uimonen

 Sven Hjalmar Unden myöh. Selander
 Tapani Unkila
 Vihtori Edvard Uskalinmäki

Lähteet
A. Wegelius, Suomen leijona ja Saksan kotka, WSOY Porvoo 1938.

Jaakko Suomalainen, Johannes Sundvall, Emerik Olsoni, Arno Jaatinen toim. Suomen Jääkärit, elämä ja toiminta sanoin ja kuvin osa 1 ja 2, Osakeyhtiö sotakuvia Kuopio 1933
 Aarne Sihvo, Kolmasti komennettuna, Gummerus Jyväskylä 1918
 A. Wegelius, Aseveljet 1 ja 2, WSOY Porvoo 1924
 Heikki Nurmio ja Leonard Grandell toim. Viipurin valloitus kenraalimajuri Wilkmanin armeijaryhmän toiminta. Kustannusosakeyhtiö Ahjo Helsinki 1919
 Suomen Sukututkimusseuran aikakauskirja Genos 54(1983), s. 18–22 Koonnut ulkoasiainneuvos Åke Backström.

 Keskipohjalaisia elämäkertoja. Kokkola, Keskipohjanmaa-säätiö 1995 
 Toim. Ignatius, Theslöf, Palmén, Grotenfelt, Nordenstreng, Soikkeli: Suomen vapaussota I–VI Otava Helsinki 1920–1925.
 Pekkola, Auer: Kalterijääkärit I–III, Wsoy Porvoo 1930.
 Toim. Kai Donner, Th. Svedlin ja Heikki Nurmio, Suomen vapaussota I–VIII, Gummerus Jyväskylä 1927.
 Puolustusministeriön Sotahistoriallisen toimiston julkaisuja IV, Suomen jääkärien elämäkerrasto, WSOY Porvoo 1938.
 N. V. Hersalo, Suojeluskuntain historia I–III, Helsinki: Hata 1966.
 Toim. L. Harvila ym. Tykkimies 1960, Suomen kenttätykistön säätiön vuosikirja n:o 3, Helsinki Suomen kenttätykistön säätiö 1960

Viitteet

U