Possata

Possata () on maalaiskunta ja sen keskuskylä Leningradin alueen Hatsinan piirissä Venäjällä. Kylä sijaitsee Ortesjoen ja Grjaznajan yhtymäkohdassa 83 kilometriä Pietarista ja 35 kilometriä Hatsinasta lounaaseen. Sen läpi kulkee Pietarin ja Pihkovan välinen M20-valtatieProjekt Generalnogo plana, s. 33. Kunnassa on 5 600 ja kylässä 2 100 asukasta (vuonna 2011).

Maantiede, ilmasto ja luonto
Possatan kunta sijaitsee Hatsinan piirin lounaisosassa. Se rajoittuu pohjoisessa Suuren-Kolppanan, koillisessa Koprinan, idässä Siiverskan ja kaakossa Orinansavotan kuntiin sekä etelässä Lugan ja lännessä Volossovan piireihin.Projekt Generalnogo plana, s. 12.

Seutu kuuluu meri- ja mannerilmaston välivyöhykkeeseen. Talvella sää on etupäässä pilvinen ja epävakaa, kesällä melko lämmin ja poutainen. Tammikuun keskilämpötila on –8 °C ja heinäkuun +17 °C. Keskimääräinen sademäärä on 600 millimetriä vuodessa. Sateet tulevat etupäässä huhti-lokakuussa, ja lumipeite on enintään 30–40 senttimetriä. Tuulen suunta on yleensä lounaasta.Projekt Generalnogo plana, s. 14.

Kunnan pinta-ala on 291,21 neliökilometriäProjekt Generalnogo plana, s. 13. Siitä 78,9 % on metsää, 15,0 % maatalousmaata ja 4,3 % asutusalueitaProjekt Generalnogo plana, s. 18. Suurimmat joet ovat Laukaan sivujoki Ortes, jälkimmäisen sivujoet Mustajoki (ven. Tšornaja) ja Verjažka, Orlinanjärveen laskeva Divenka sekä Jaštšeran sivujoki Lutinka. Suurin vesialue on Ortesjoen muodostama Savotan tekojärvi (ven. Tšikinskoje vodohranilištše).Projekt Generalnogo plana, s. 14–15. Hyötykaivannaisiin kuuluvat Siiverskan dolomiittiesiintymä, hiekka, savi ja turveProjekt Generalnogo plana, s. 17. Suurimmat saastuttajat ovat Paatovassa sijaitseva suurkanala ja kunnan läpi kulkeva M20-valtatie. Ympäristön kokonaistilaa voidaan pitää tyydyttävänä.Projekt Generalnogo plana, s. 20–21.

Asutus
Keskuskylän lisäksi kuntaan kuuluu Pietarin ja Lugan välisen rautatien varrella erillään sijaitseva Divenskin taajama sekä 12 kylää: Lätä, Mesina, Paatova, Potopia, Riepitsa, Rääsinä, Saamusti, Savota, Taamitsa, Uusi-Potopia, Vanha-Potopia ja VuiriProjekt Generalnogo plana, s. 33–35.. Possatan jälkeen suurin asutuskeskus on puolentoista tuhannen asukkaan PaatovaProjekt Generalnogo plana, s. 43..

Kunnan alueella sijaitsee viisi puutarhapalsta-aluetta ja yksi huvila-alue, joilla on yhteensä lähes 1600 tonttia. Kahdeksasta lomakylästä käytössä on vain Vuirissa sijaitseva Pietarin Vasilinsaaren piirin lastenleiri.Projekt Generalnogo plana, s. 77–78 Kesäasukkaiden määrä arvioidaan yli kahdeksi tuhanneksi ja viikonloppua viettävien määrä 5,5–6 tuhanneksiProjekt Generalnogo plana, s. 44..

Historia
Ortesin ja sen sivujokien varret ovat olleet asuttuja jo 2000-luvulla eaa. Merkkejä asutuksesta ei juurikaan löydy ajanlaskun alkua edeltäneen vuosituhannen lopusta aina 900-luvulle jaa. 1100-luvulta lähtien alue kuului Novgorodin feodaalitasavallan Vatjan viidennekseen. Inkerikkojen asuinalueelle muutti slaaveja, jotka muodostivat tiheän maanviljelijä- ja käsityöläisasutusten verkon.Projekt Generalnogo plana, s. 10. Seudulta on löydetty keskiaikaisia kurgaanihautoja.

Vanhimmat Hatsinan piiriä koskevat kirjalliset tiedot ovat Vatjan viidenneksen verokirjasta vuodelta 1499/1500. Sen mukaan Ortesjokeen laskevan Grezna (Grjaznaja) -joen varrella sijaitsi Kaprion kihlakuntaan kuulunut Greznan Pyhän Nikolauksen pogosta. Possatan paikalla ollut kylä oli nimeltään Bolšaja Grezna. Ortesjokea pitkin kulki tärkeä reitti Kaprioon ja Suomenlahdelle.Projekt Generalnogo plana, s. 10–11.

1600-luvulla ruotsalaiset valtasivat Inkerin, jonne muutti suomalaisia talonpoikia. Inkerinsuomalaisia asui seudulla aina 1900-luvun puolivälin väestönsiirtoihin ja karkotuksiin saakka. Suomalaiset kuuluivat Koprinan luterilaiseen seurakuntaan. 1700-luvun alussa suuren Pohjan sodan aikana alue liitettiin jälleen Venäjään, ja sinne alkoi siirtyä venäläisiä uudisasukkaitaProjekt Generalnogo plana, s. 11.. Seudulla asui runsaasti vanhauskoisia, joilla oli rukoushuone Taamitsan kylässä.

Vuonna 1713 Pietari I lahjoitti Kurovitsan moisioon kuuluneen Bolšaja Grjaznan lähikylineen pojalleen Aleksei Petrovitšille. Samana vuonna sinne rakennettiin kruununperijän matkapalatsi ja puinen Neitsyt Marian syntymän kirkko, josta kylä sai nykyisen venäläisen nimensä Roždestveno (ven. Roždestvo Presvjatoi Bogoroditsy ’Pyhän Jumalansynnyttäjän syntymä’). Myöhemmin alue siirtyi Pietarin sukulaisille ja vuonna 1733 takaisin hoville.

Vuonna 1780 keisarinna Katariina II teki Possatasta kaupungin ja kihlakunnan keskuksen. Sinne pystytettiin kiviset koulu-, kauppahalli- ja virastorakennukset sekä Kristuksen taivaaseen astumisen kirkko. Vuosikymmenen loppuun mennessä kaupungin väkiluku kasvoi yli tuhanteen. Tältä ajalta lienee peräisin suomenkielinen nimitys Possata (ven. posad ’esikaupunki, kauppala’).

Paavali I lakkautti kaupungin vuonna 1796 ja siirsi sen hallinnolliset tehtävät asuinpaikkaansa Hatsinaan. Possatan kylälle jäi vain volostin keskuksen rooli. Paavali lahjoitti sen hovineuvos Jefremoville. Hänen aikanaan sinne rakennettiin kartano, jossa kirjailija Vladimir Nabokov vietti myöhemmin lapsuutensa. Lähikylissä oli useiden aatelisperheiden kartanoita, jotka sittemmin joutuivat eri kauppiassukujen omistukseen.Projekt Generalnogo plana, s. 11–12.

Vuonna 1929 Possataan perustettiin yksi ensimmäisistä kolhooseista ja vuosina 1935–1936 pieni vesivoimalaitos. Toisen maailmansodan aikana siellä oli saksalaisten vankileiri. Vuonna 1996 perustettiin uudelleen Hatsinan piiriin kuulunut Possatan volosti, joka vuosina 2004–2006 muutettiin itsehallinnolliseksi maalaiskunnaksi.

Liikenne, talous ja palvelut
pienoiskuva|Paikallisjuna Divenskajan asemalla.
Pietarin ja Pihkovan välisen M20-valtatien lisäksi kunnan läpi kulkee Kemppaalan (ven. Kempolovo) ja Hattulan välinen maantie. Ainoa rautatieasema on Divenskissä. Suurin osa rautateiden henkilöliikenteestä kulkee Siiverskan aseman kautta. Kaikkiin kyliin Riepitsaa lukuun ottamatta on linja-autoyhteydet.Projekt Generalnogo plana, s. 82 Lähes 2 300 kuntalaista matkustaa päivittäin kunnan ulkopuolelle töihin, opiskelemaan tai muissa asioissa. Pietarissa käy päivittäin noin 1 460 henkeä.Projekt Generalnogo plana, s. 43–44.

Paikallisista elinkeinoista tärkeimmät ovat maa- ja metsätalous (68 % työvoimasta) sekä palvelutProjekt Generalnogo plana, s. 44–45.. Suurin maatalousyritys on Paatovan lähellä toimiva Agrokompleks Oredežin suurkanala (265 työntekijää). Maidon ja lihan tuotantoa harjoittanut maatalousyritys Roždestvenskoje on tehnyt konkurssin ja lopettanut toimintansa. Yksityiset maatilat ja asukkaiden henkilökohtaiset aputaloudet viljelevät perunaa ja vihanneksia sekä tuottavat maitoa ja lihaa. Teollisuusyrityksiin kuuluvat puunjalostusta harjoittavat Tšikino ja Voshod.Projekt Generalnogo plana, s. 50.

Palvelut ovat keskittyneet kuntakeskukseen sekä lähellä sijaitsevaan Siiverskan taajamaan. Possatassa on lastentarha, keskikoulu, kulttuuritalo, kirjasto, poliklinikka ja sairaala, Paatovassa lastentarha, kulttuuri- ja vapaa-ajankeskus, kirjasto ja lääkärin vastaanotto, Divenskissä peruskoulu, kulttuuritalo, kirjasto ja ensiapuasema.Projekt Generalnogo plana, s. 57–58. Kauppa- ja ravintolapalveluja tarjoaa Hatsinan piirin kulutusosuuskunta ja joukko yksityisiä yrityksiä. Possatassa ja Vuirissa on pienet hotellit.Projekt Generalnogo plana, s. 60 Possatassa toimii ortodoksinen seurakunta. Kirkkoja on kaksi ja tsasounia kolme.Projekt Generalnogo plana, s. 61–62.

Nähtävyydet
pienoiskuva|Possatan kartanomuseo.
M20-valtatie jakaa Possatan kahteen osaan. Kylä koostuu etupäässä omakotitaloista. Ortesjoen ja Grjaznajan yhtymäkohdan yläpuolella kohoaa vuonna 1825 rakennettu kartano, joka vuodesta 1916 lähtien kuului Vladimir Nabokoville. Vuonna 1973 sinne perustettiin museo. Puinen kartanorakennus paloi vuonna 1995, mutta on sen jälkeen rakennettu uudelleen. Museo esittelee Nabokovin elämää, sukulaisia sekä seudun kartanokulttuuria. Kirjailija kertoo Possatan-vuosistaan omaelämäkerrassa Drugije berega, jonka laajennettu englanninkielinen laitos on suomennettu nimellä Puhu, muisti.

Joen vastarannalla sijaitsee Neitsyt Marian syntymän kirkko (1884–1886). Uudella hautausmaalla on Fjodor Volkovin suunnittelema klassistinen Kristuksen taivaaseen astumisen kirkko (1781–1784). Ortesjoella on entisen vesivoimalaitoksen rakennus ja pato.Projekt Generalnogo plana, s. 130.

Kunnan muita nähtävyyksiä ovat runoilija Aleksandr Puškinin elämään liittyvä ”Postimestarin talo” Vuirissa sekä dekabristi Kondrati Rylejevin synnyinkartano Paatovassa. Kurgaanihautoja on säilynyt Mesinassa ja Possatan lähellä.Projekt Generalnogo plana, s. 21–22Projekt Generalnogo plana, s. 130–132.

Lähteet


Viitteet

 Aiheesta muualla

 Possatan kunnan sivusto  
 Possata Leningradin alueen kulttuuri -tietosanakirjassa 

Luokka:Inkerin kylät
Luokka:Hatsinan piirin kunnat
Luokka:Venäjän entiset kaupungit
Luokka:41.61 Venäjä