Suomalais-venäläinen koulu

Suomalais-venäläinen koulu (lyh. SVK) on vuonna 1955 perustettu kaksikieliseen opetukseen erikoistunut koulu Helsingin Kaarelassa Maununnevalla. Koulussa toimii esikoulu, peruskoulu ja lukio sekä vuonna 1990 SVK:n naapuritontilla toimintansa aloittanut päiväkoti Kalinka. Koulu toimii Opetushallituksen hallinnon alaisena.

Vuonna 2023 peruskoulussa oli noin 510 oppilasta, lukiossa noin 140 opiskelijaa ja esikoulussa noin 60 oppilasta.

 Historia 
+ Lukion pääsyrajat 2000–2024 Vuosi A-venäjän linja(2000–2014: KA-raja,2014–2022: pisteraja, max. 11) B3-venäjän linja(2000–2014: KA-raja,2014–2022: pisteraja, max. 11) 2000–2001   7,00   2001–2002   7,00   2002–2003   7,00   2003–2004   7,09   2004–2005   7,00   2005–2006   7,18   2006–2007   7,01   2007–2008   7,00   2008–2009   7,00   2009–2010   7,00   2010–2011   7,00   2011–2012   7,00   7,00 2012–2013   7,31   7,00 2013–2014   7,08   7,02 2014–2015   7,31   7,17 2015–2016   8,07   8,17 2016–2017   8,31   8,08 2017–2018   8,58   8,08 2018–2019   8,08   8,25 2019–2020   8,00   8,08 2020–2021   7,25   7,67 2021–2022   8,25   8,25 2022–2023   8,00   8,00 2023–2024   8,36   8,00 2024–2023   8,00   8,17 Pääsyvaatimuksena hyväksytty kielikoe
Suomalais-venäläinen koulun juuret ulottuvat vuoteen 1861, jolloin perustettiin kauppias Nikifor Tabunovin myötävaikutuksella kotikoulu venäläisille lapsille Helsingin keskustaan. Tästä kolmen vuoden kuluttua, vuonna 1864, perustettiin varsinainen venäläinen koulu Suomessa, joka tunnetaan niin sanottuna Tabunovin kouluna. Sen seuraajaksi perustettiin 1930 Helsingin venäläinen lyseo, jota ylläpitämään perustettiin 1955 Helsingin venäläisten koulujen kannatusyhdistys. Vuonna 1963 nimi muutettiin Helsingin suomalais-venäläiseksi kouluksi. Koulu toimi Neitsytpolku 1 A:ssa Ullanlinnassa, kunnes uusi koulurakennus valmistui osoitteeseen Kaarelankuja 2 vuonna 1964. Perusrakennuksen suunnitteli arkkitehti Osmo Sipari. Marraskuussa 1964 presidentti Urho Kekkonen kävi tutustumassa Suomalais-venäläisen koulun uuteen koulurakennukseen. Sitä laajennettiin 1970 sekä lukio-osalla vuonna 1985.

pienoiskuva|Suomalais-venäläisen koulun vanha koulurakennus vuonna 1965.
Peruskoulu-uudistuksen yhteydessä 177 koulusta tuli valtion ylläpitämä. Sitä varten annettiin 21. toukokuuta 1976 laki suomalais-venäläisestä koulusta, jota täydennettiin asetuksella 7. huhtikuuta 1977. Normaalin oppimäärän ohella oppilaat tuli perehdyttää venäjän kieleen sekä Neuvostoliiton kansojen kulttuuriin. Asetuksen mukaan koulun johtokunnassa tuli olla opettajien ja vanhempainneuvoston ohella edustaja myös Suomi-Neuvostoliitto-Seurasta, mikä vaihdettiin joulukuussa 1994 Suomen ja Venäjän kansojen ystävyysseuraan. Laki suomalais-venäläisestä koulusta kumottiin vuonna 1998, mutta asetus on muutettuna edelleen voimassa.Laki Suomalais-venäläisestä koulusta (viitetiedot). Finlex. Asetus Suomalais-venäläisestä koulusta (viitetiedot). Finlex.

Mihail Gorbatšovin silloinen vaimo Raisa Gorbatšova ja Mauno Koiviston vaimo Tellervo Koivisto toimivat koulun yhteyteen vuonna 1990 valmistuneen päiväkoti Kalinkan kummeina.

Vuonna 2018 ryhdyttiin valmistelemaan asemakaavamuutosta, joka mahdollisti vanhojen, huonokuntoisiksi todettujen koulurakennusten purkamisen. Uudisrakennuksen suunnittelukilpailu pidettiin keväällä 2018, ja voittajaehdotus valittiin lokakuussa 2018. Uusi rakennus valmistui kesällä 2021 entisen paikalle.

 Henkilökunta  
Koulussa oli vuonna 2025 noin 60 opettajaa.

+RehtoritSijaNimiKoulun rehtori Tuula VäisänenApulaisrehtori, esikoulu ja alakouluKatri Barannik-TolvanenApulaisrehtori, yläkoulu ja lukioSanna TorvikoskiVenäjän kielen apulaisrehtoriMaarit Kaunisto

 Entiset rehtorit 
 Boris Novitsky 1955–1963
 Lauri Teivainen 1963–1969
 Martti Arkonsuo 1969
 Boris Novitsky 1970–1971
 Martti Ruohonen 1971–2001
 Liisa Pohjolainen 2001–2008
 Tuula Väisänen 2008–
Lauri Teivaisen kauden jälkeen Suomalais-venäläisen koulun johtokunta valitsi rehtoriksi Käpylän koulun rehtorin Martti Arkonsuon. Hän kuitenkin jätti paikkansa koeajan jälkeen. Boris Novitsky palasi koulun vastaavaksi rehtoriksi Arkonsuon jälkeen. Vuonna 1971 Martti Ruohonen aloitti pitkän kautensa koulun rehtorina.

Tunnettuja entisiä oppilaita
 Kalle Ahola (s. 1972), Don huonot -yhtyeen laulaja
 Maria Guzenina-Richardson (s. 1969), kansanedustaja
 Petteri Koponen (s. 1988), koripalloilija
 Taikuri Luttinen (s. 1957), taikuri
 Vilma Melasniemi (s. 1973), näyttelijä, edellisen sisar
 Antti Pihlström (s. 1984), Suomen maajoukkueessa pelannut jääkiekkoilija
 Petri Räisänen (s. 1967), joogaopettaja
 Anni Sinnemäki (s. 1973), poliitikko ja runoilija

Katso myös
 Aleksanterin kimnaasi

Lähteet

Aiheesta muualla
 Suomalais-venäläisen koulun kotisivut
 Suomalais-venäläisen koulun kannatusyhdistys ry

Luokka:Helsingin oppilaitokset
Luokka:Helsingin lukiot
Luokka:Kaarela
Luokka:Suomen kansainväliset koulut