Yhdeksänvuotinen sota

Yhdeksänvuotinen sota (eli Augsburgin liigan sota tai Pfalzin perimyssota) käytiin Euroopassa 1600-luvun lopulla. 

Ranskaa johti tuolloin Ludvig XIV. Hän huolestui kälynsä perintöoikeudesta veljensä Pfalzin vaaliruhtinaan omaisuuteen, ja ilmoitti miehittävänsä Pfalzin varmuuden vuoksi. Näitä miehitysaikeita vastaan muodostettiin Augsburgin liitto. Ranskan vastaisen liiton pääarkkitehti oli Englannin kuningas Vilhelm III, joka pyrki ulkopolitiikassan vastustamaan Ludvig XIV:n valloitushankkeita, jotka vaaransivat myös Hollannin.  

Ranskan ainoana liittolaisena olivat irlantilaiset jakobiitit, kun taas vastapuoleen kuuluivat Pyhä saksalais-roomalainen keisarikunta, Alankomaat, Englanti, Espanja, Savoiji ja Ruotsi. Ranskalaisten puolella oli noin 420 000 sotilasta, kun taas vastapuolella oli vain 350 000 sotilaan joukot. 

 Tapahtumat 
Taisteluja käytiin syyskuusta 1688 syyskuuhun 1697, ja ne levisivät myös Pohjois-Amerikan puolelle. Sodalle olivat tyypillisiä monet piiritystilanteet, kuten varsinaiset sotatoimet aloittanut Philippsburgin piiritys 1688, Monsin piiritys vuonna 1691, Namurin piiritys vuonna 1692 sekä Charleroin ja Barcelonan piiritykset. Marsalkka Sébastien Le Prestre de Vauban oli Ludvig XIV:n piiritystekniikan asiantuntija.

Sodassa ratkaisevassa asemassa oli Englannin laivasto. Sodan rahoittamiseksi Englantiin perustettiin vuonna 1694 valtionpankki, joka myönsi valtiolle suuren lainan. Rauha solmittiin vuonna 1697 Rijswijkissä, Hollannissa. Ludvig joutui tunnustamaan Vilhelm Oranialaisen Englannin kuninkaaksi ja luopumaan maa-alueistaan Reinin itäpuolella.

Pian rauhanteon jälkeen Espanjan Kaarle II kuoli lapsettomana, ja vuonna 1701 alkoi Espanjan perimyssota.

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

Luokka:1600-luvun sodat
Luokka:1680-luku
Luokka:1690-luku
Luokka:Perimyssodat
Luokka:Englannin sodat
Luokka:Espanjan sodat
Luokka:Ranskan sodat
Luokka:Ruotsin sodat
Luokka:Alankomaiden sodat