Kirjallisuuskritiikki

Kirjallisuuskritiikki eli kirjallisuusarvostelu tutkii, keskustelee, arvioi ja tulkitsee kirjallisia teoksia. Vaikka kirjallisuusarvostelu ja kirjallisuustiede ovat lähellä toisiaan, eivät kaikki kirjallisuuskriitikot ole olleet kirjallisuustieteilijöitä.

Kirjallisuusarvosteluja julkaistaan sanoma- ja aikakauslehdissä, radiossa, televisiossa ja internetissä. Kirjallisuuskritiikin julkaisemiseen ovat Suomessa keskittyneet esimerkiksi lehdet Parnasso ja Kiiltomato.

Joidenkuiden kirjallisuusarvostelijoiden mielestä kirjallisuusarvostelu on kirjallisuustieteen käytännön sovellus, koska arvostelu on aina välittömästi tekemisissä kirjallisuuden kanssa, vaikka ei teoreettisesta näkökulmasta. 

 Kirjallisuusarvostelun historia 
Antiikin ja keskiajan arvostelutoiminta
Kirjallisuusarvostelua on esiintynyt luultavasti yhtä kauan kuin kirjallisuuttakin. Aristoteles kirjoitti neljännellä vuosisadalla eaa. Runousopin, joka on monien kirjallisuuden lajien typologia ja kuvaus ja jossa on erityistä kriittisyyttä suhteessa moniin nykyajan taideteoksiin. Runousopissa esiteltiin ensimmäistä kertaa mimesiksen ja katharsiksen käsite, jotka ovat vieläkin keskeisiä kirjallisuudentutkimuksessa. Platonin hyökkäykset runoutta vastaan jäljittelevänä, toissijaisena ja epäaitona olivat myös rakentavia.

Renessanssin kritiikki
Renessanssin kirjallisuusarvostelijat kehittelivät klassisia ideoita muodon ja sisällön ykseydestä ja kirjallisen uusklassismista, julistivat kirjallisuuden keskeistä asemaa kulttuurissa ja pitivät runoilijaa ja kirjailijaa pitkän kirjallisuuden perinteen säilyttäjinä. Renessanssin kirjallisuusarvostelu alkoi vuonna 1498, kun löydettiin uudelleen klassisia tekstejä, joista huomattavin oli Giorgio Vallan latinankielinen käännös Aristoteleen Runousopista. Aristoteleen teokset, erityisesti Runousoppi, olivat 1700-luvun lopulle asti kaikkein tärkeimpiä kirjallisuuskritiikin esikuvia. Lodovico Castelvetro oli renessanssin kriitikoista vaikutusvaltaisin, joka kirjoitti kommentteja Aristotelen Runousoppiin vuonna 1570.

Kritiikki 1800-luvulla
Brittiläinen romantiikka 1800-luvun alussa toi uusia esteettisiä ajatuksia kirjallisuudentutkimukseen, lukien mukaan ajatuksen siitä, että kirjallisuuden kohteen ei aina tarvitse olla kaunis, jalo tai täydellinen, vaan että kirjallisuus itse voisi nostaa tavallisen aiheen ylevän tasolle. Saksalainen romantiikka, joka seurasi Saksan klassismin myöhäiskehitystä, painotti pirstoutumisen estetiikkaa, joka ilmeni hämmästyttävän modernina Englannin kirjallisuuden lukijalle ja arvosti henkevyyttä enemmän kuin englanninkielinen romantiikka. 1800-luvun lopulla tuli kuuluisaksi kirjoittajia, kuten Mathew Arnold, jotka tunnettiin enemmän kriittisestä kirjoittamisestaan kuin omasta kirjallisista teoksistaan. 

Uuskritiikki 

Vaikka nämä esteettiset liikkeet olivat tärkeitä aikalaisilleen, nykyajan kirjallisuuskriittiset ideat juontuvat lähes kokonaan 1900-luvun alun uusista suuntauksista. Kirjallisuuden tutkimusta ja keskustelua hallitsi kritiikin koulukunta, jota kutsutaan Venäläiseksi formalismiksi ja hieman myöhemmin Uuskritiikki Britanniassa ja Yhdysvalloissa. Molemmat koulukunnat painottivat tekstien lähiluentaa, nostaen sen paljon korkeammalle kuin yleistävä keskustelu ja spekulointi joko kirjailijan intentiosta (puhumattakaan kirjailijan psykologiasta tai elämäkerrasta, joista tuli lähes tabuja aiheita) tai lukijan saamasta vastakaiusta. Tämä muodon ja täsmällisen ”itsensä sanojen” painotus on pysynyt elossa, huolimatta näiden kriittisten oppien heikentymisestä.    

Ekokritiikki
Ekokritiikki tutkii kirjallisuuden ja luonnon suhteita. Suunnan käynnisti kaksi vuonna 1996 julkaistua kirjaa, Cheryll Glotfeltyn ja Harold Frommin toimittama The Ecocriticism Reader ja Lawrence Buellin The Environmental Imagination. Suomessa ekokritiikin näkökulmia on tuonut esiin Toni Lahtisen ja Markku Lehtimäen toimittama Äänekäs kevät (2008).Sanna Nyqvist: Kirjallisuuden luonnossa. Arvostelu kirjasta Toni Lahtinen & Markku Lehtimäki (toim.): Äänekäs kevät: ekokriittinen kirjallisuudentutkimus. SKS 2008, Kiiltomato.net 10.04.2008.]   

 Tunnettuja ulkomaisia kirjallisuuskriitikoita 

Charles Baudelaire, kirjallisuus ja kuvataide, Ranska 1845–1867
Vissarion Belinski, kirjallisuus, kuvataide, Venäjä 1840-luku
Léon Blum, kirjallisuus, Ranska, 1890–1950 
Nicolas Boileau, kirjallisuus, Ranska 1660-luku – 1711
Georg Brandes, kirjallisuus, Tanska, 1870–1927 
Anthony Burgess, kirjallisuus, Englanti 1970-luku – 1993
Roger Caillois, kirjallisuus, Ranska, Argentiina 1936–1978
André Chaumeix, kirjallisuus, Ranska 1905–1955
Benedetto Croce, kirjallisuus, kuvataide, Italia 1900–1952
T. S. Eliot, kirjallisuus, Yhdysvallat, Englanti 1920–1965
Claude Fauriel, kirjallisuus, Ranska 1800-luvun alku
Otokar Fischer, kirjallisuus, Tšekki 1900-luvun alku
Johann Gottfried Herder, kirjallisuus, Saksa, 1762–1803
Samuel Johnson, kirjallisuus, Englanti 1700-luku
Johan Henric Kellgren, kirjallisuus, Ruotsi 1700-luvun loppu
Viktor Krivulin, kirjallisuus, Venäjä 1900-luku
Gotthold Ephraim Lessing, kirjallisuus, Saksa 1700-luvun loppu
Klaus Mann, kirjallisuus, teatteri, Saksa, Yhdysvallat 1924–1949
Vladimir Nabokov, kirjallisuus, Yhdysvallat, Venäjä, 1944–1971
Jan Neruda, kirjallisuus, Tšekki, 1800-luvun loppu
Friedrich Nietzsche, kirjallisuus, musiikki, kulttuuri, Saksa 1800-luvun loppu
Giovanni Papini, kirjallisuus, Italia 1903–1956
Edgar Allan Poe, kirjallisuus, Yhdysvallat 1833–1949
Ezra Pound, kirjallisuus, kuvataide, musiikki, Yhdysvallat 1909–1972
Marcel Proust, kirjallisuus, Ranska 1892–1922
Marcel Reich-Ranicki, Saksa 1958 alkaen
Friedrich Schlegel, kirjallisuus, Saksa, Itävalta 1800-luvun alku
Lytton Strachey, kirjallisuus, Englanti 1900-luvun alku
Algernon Charles Swinburne, kirjallisuus, Englanti 1800-luvun loppu
Hippolyte Taine, kirjallisuus, kuvataide, Ranska 1800-luvun loppu
Virginia Woolf, kirjallisuus, Englanti 1905–1941

 Suomalaisia kirjallisuuskriitikoita  

Suvi Ahola, kirjallisuuskriitikko, Helsingin Sanomat 1984–
Marko Ahonen, elokuvakriitikko
Risto Ahonen, kirjallisuuskriitikko
August Ahlqvist, kirjallisuuskriitikko, 1800-luku
Eliel Aspelin-Haapkylä, kuvataide-, teatteri- ja kirjallisuuskriitikko Jean Sibeliuksen aikalaisia  viitattu 10.12.2007
Tuomas Anhava, kirjallisuuskriitikko, Näköala 1949–1950, Uusi Kuvalehti 1952, Suomalainen Suomi 1953–1956, Helsingin Sanomat 1957–1958, Parnasso 1966–1979 Yle, Elävä arkisto viitattu 10.12.2007
Niklas Bengtsson, kirjallisuuskriitikko
Jan Blomstedt, kirjailija, kriitikko, kääntäjä
Fredrik Cygnaeus, kuvataide- ja kirjallisuus, 1830–1880
Jörn Donner, elokuva- ja kirjallisuuskriitikko, Nya Pressen 1951–1959, Hufvudstadsbladet 1952–1961, Vapaa Sana 1952–1955, Päivän Sanomat 1957–1958, Bonniers Litterära Magasin 1959–1964, Dagens Nyheter 1961–1973 Eduskunta, edustajamatrikkeli viitattu 10.12.2007 
Aaro Hellaakoski, kuvataide- ja kirjallisuuskriitikko, Ylioppilaslehti, Aamulehti, Aika, Karjalan Aamulehti, Iltalehti Oulun kaupunginkirjasto, kirjailijat Oulussa  viitattu 10.12.2007
Jari Olavi Hiltunen, kirjallisuuskriitikko, Satakunnan Kansa 1997–, Opettaja-lehti 1997–2015, kirjallisuuskritiikin verkkolehti Kiiltomato 2005–, Parnasso, Hiidenkivi, Ristin Voitto, Sana-lehti
Pentti Holappa, kirjallisuuskriitikko, Välikysymys, Ajankohta, Helsingin Sanomat 1953–1978 
Juho Hollo, kirjallisuuskriitikko, Valvoja, eri lehdet 1910–1922 
Bengt Holmqvist, kirjallisuuskriitikko, Åbo Underrättelser 1946–1949, Nya Pressen 1947–1949, Aftontidningen 1948–1949, Stockholms Tidningen 1950–1955, Bonniers Litterära Magasin 1951–, Dagens Nyheter 1955–, Ruotsin radio
Huugo Jalkanen, kirjallisuus- ja teatteriarvostelija, Uusi Suomi 1926–1958
Toni Jerrman, kirjallisuuskriitikko
Kasper Järnefelt, kirjallisuuskriitikko Keski-Suomi 1886, Savo 1887–1903 
Viljo Kajava, kirjallisuuskriitikko, Tulenkantajat 1933–1938, Suomen Sanomat 1937–1938, Suomen Kuvalehti 1949–1954
Pekka Kejonen, kirjallisuuskriitikko, Kansan Sana, Kansan Uutiset ja Parnasso
Sylvi-Kyllikki Kilpi, kirjallisuus- ja teatterikriitikko, Kansan Lehti 1923–1932 Eduskunta, edustajamatrikkeli viitattu 10.12.2007
V. A. Koskenniemi, kirjallisuuskriitikko, Raataja 1905, Aika/Valvoja-Aika/Valvoja 1950-luvulle, Uusi Aura, Uusi Suometar/Uusi Suomi 1905–1962
Rafael Koskimies, kirjallisuuskriitikko, Aika 1917–1924, Uusi Suomi 1921–1934, 1940–1941, Valvoja-Aika 1932–1941
Helmi Krohn, kirjallisuuskriitikko, Valvoja 1906–1917 
Jarkko Laine, kirjallisuuskriitikko, Parnasso
Kai Laitinen, kirjallisuuskriitikko, Savo, Helsingin Sanomat 1950–1958, Parnasso 1958–1965
Joel Lehtonen, kirjallisuuskriitikko, Mikkelin Sanomat 1902–1903, Hämeen Sanomat 1903, Uusimaa 1903–1904, Helsingin Sanomat 1912–1913, Suomalainen Kansa 1908–1911
Kasimir Leino, kirjallisuus-, teatteri- ja kuvataidearvostelija, Hämeen Sanomat, Uusi Suometar, Päivälehti 1890–1897, Nykyaika 1897–1899
Kari Levola, kirjallisuuskriitikko
Hannu Marttila, kirjallisuuskriitikko, Uusi Suomi 1968, Helsingin Sanomat 1985 alkaen
Alex Matson, kirjallisuuskriitikko, Sininen kirja 1927–1930, Elämä 1929, Päiväkirja-lehti 1934–1938.
Juhani Niemi, professori, kirjallisuudentutkija
Lorenz von Numers, kirjallisuuskriitikko, Nyland 1934–1937, Studentbladet 1936, Panorama 1944–1946, Sesam 1947, Obs! 1949–1953, Svenska Dagbladet 1955–1959;
Hagar Olsson, Studentbladet 1916, Dagens Press 1918–1978
L. Onerva, taide-, teatteri- ja kirjallisuusarvostelija Uusi Päivä 1909–1910, Helsingin Sanomat 1910–1911 ja  1925–1926
Matti Paavilainen, kirjallisuuskriitikko, Uusi Suomi 1979–1991
Olavi Paavolainen, kirjallisuus- ja kulttuurikriitikko, Tulenkantajat 1930, eri julkaisut 1920–1960
Raoul Palmgren, kirjallisuuskriitikko, Tulenkantajat, Vapaa Sana 1944–1952, eri julkaisut 1952 alkaen
Jarmo Papinniemi, kirjallisuuskriitikko, Etelä-Saimaa, Uusi Suomi, Demari, 1989 alkaen, Parnasso 
Eila Pennanen, kirjallisuuskriitikko
Rami Saari
Maija Savutie-Myrsky, teatteri- ja kirjallisuuskriitikko, Kansan Lehti 1937–1941, Suomen Sosialidemokraatti 1943–1944, Vapaan Sana 1948–1957, Kansan Uutiset
Juhani Siljo, kirjallisuus- ja teatterikriitikko, Helsingin Sanomat 1910, Valvoja 1916–1917
Anna-Maria Tallgren, Helsingin Sanomat 1910–1925, Valvoja 1918–1925, avustaja Turun Sanomat, Uusi Aura, Valvoja-Aika, Litteratur, Nuori Suomi, Aamu, Jousimies, Otava ja Ad Interim
Viljo Tarkiainen, teatteri- ja kirjallisuuskriitikko, Uudenmaa 1902–1903, Valvoja 1903–1907, Helsingin Sanomat 1904–1916, 1918–1920, Uusi Suometar 1916–1918 
Pekka Tarkka, kirjallisuuskriitikko, Ilta-Sanomat 1955, Helsingin Sanomat 1958–1961, 1969–2000; Uusi Suomi 1961–1967
Aale Tynni, kirjallisuus- ja teatteriarvostelija
Jouko Tyyri, kirjallisuuskriitikko, Savon Sanomat 1950–2001, Helsingin Sanomat 1975–1976, Aamulehti 1976–1978, Yhteishyvä 1987–1990
Tatu Vaaskivi, kirjallisuuskriitikko, Kaleva 1930–1935, 1935–1942 Uusi Suomi, Suomalainen Suomi, Valvoja-Aika, Helsingin Sanomat, Turun Sanomat, Suomen Kuvalehti
Lauri Viljanen, kirjallisuus- ja teatterikriitikko, Turun Sanomat ja Uuden Aura 1921–1923, Aamulehti 1925–1926, Tulenkantajat, Helsingin Sanomat 1926–1950
Thomas Warburton, kirjallisuus- ja teatteriarvostelija, Finsk Tidskriftiin 1943, Nya Argus 1949–1975
Kyösti Wilkuna, kirjallisuuskriitikko, Kaleva 1903, 1904, Raataja 1905–1906, Mikkelin Sanomat 1906, Kaiku, Työmies, Uusi Suometar, Aika, Kotiseutu, Valkoinen Suomi 1918 Tiedot julkaisuista ja julkaisuvuosista joko Kansallisbiografia  verkkojulkaisussa, Studia Biographica 4. Helsinki: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 1997–. Viitattu 30. ja 31.7.2008 tai kyseisen henkilön artikkelin tiedoista

Katso myös
 Arvostelu
 Kriitikko
 Taidekritiikki
 Kirjallisuustiede
 Kritiikkiportti

Lähteet

 Kirjallisuutta 



 Ritva Rainio (toim.), Kirjallisuuskritiikki ja opetus, Äidinkielen opettajain liitto, 1971. Äidinkielen opettajain liiton vuosikirja ; XVIII.
 Michael Groden, Martin Kreiswirth, and Imre Szeman (toim.), The Johns Hopkins guide to litarary theory & criticism, Baltimore : The Johns Hopkins University Press, 2005. 

Aiheesta muualla

 Markku Ihonen, Kritiikin opettaminen ei ole mahdoton laji, julkaistu Kritiikin Uutisissa 3/1998 (s. 4–6)
 Markku Ihonen, Mitä on hyvä kritiikki? Julkaistu teoksessa Anna-Liisa Tapio (toim.), Teatterikäräjät. Kangasala 26.–28.5.2000. 
 Markku Soikkeli, Kirjallisuuskritiikki portinvartijana, Tarja-Liisa Hypén, (toim.), Kirjan matka tekijöiltä lukijoille
 Jari Olavi Hiltunen: Kirjallisuuskriitikot ja tavalliset lukijat lukevat eri tavalla. Vetus Et Nova 18.2.2015.
 John Holcombe, Litetrary Criticism, textetc.com, 2007 
 Literary Criticism, The Internet Public Library 
 The criticism collection, E-notes   
 Michael Groden, Martin Kreiswirth ja Imre Szeman (toim.), The Johns Hopkins Guide to Literary Theory and Criticism, The Johns Hopkins University Press 2005 

Luokka:Kirjallisuustiede
Luokka:Taidekritiikki