Fredrik Saarela

Fredrik Villiam Saarela (25. marraskuuta 1888 Alatornio – 5. heinäkuuta 1955) oli suomalainen jääkärikapteeni ja lääninhallituksen virkailija. Hänen vanhempansa olivat maanviljelijä Erkki August Saarela ja Brita Kristiina Amanda Räihä. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1919  Hilda Lyydia Vuolon kanssa.

Opinnot
Saarela suoritti yksityisesti keskikoulukurssin Iin yhteiskoulussa  vuonna 1930. Hän suoritti Taktiikan soveltamiskurssin vuosina 1925 ja 1927 ja komppanianpäälliköiden talvitoimintakurssin Sotkamossa ja kesätoimintajakson Suojeluskuntain päällystökoulussa vuonna 1933.

Jääkärikausi
Tämä Alatorniolainen työmies liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n 1. komppaniaan 31. lokakuuta 1915  ja otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella ja Riianlahdella sekä Aa-joella. Saarela osallistui Libaussa järjestetyille lääkintäkursseille.

Suomen sisällissota
Saarela saapui Suomeen jääkärien pääjoukon mukana Varavääpeliksi ylennettynä 25. helmikuuta  1918  ja sijoitettiin Suomen Valkoiseen armeijaan lääkintäaliupseeriksi ylennettynä 8. jääkäripataljoonaan, mistä hänet siirrettiin  6. huhtikuuta 1918  alkaen joukkueenjohtajaksi 6. Jääkärirykmentin 18. jääkäripataljoonan 1. komppaniaan ja otti osaa Suomen sisällissodan taisteluihin  Ilveksessä, Hotakassa ja Muolaassa sekä etenemiseen Viipurin - Pietarin radalle.

Sisällissodan jälkeinen aika
Saarela palveli sisällissodan jälkeen 3. komppanian nuorempana upseerina edellämainitusta joukko-osastosta muodostetussa Jääkäripataljoona n:o 6:ssa, jolla myöhemmin on ollut nimet Jääkäripataljoona n:o 3, Kajaanin sissipataljoona ja Pohjanmaan jääkäripataljoona. Armeijasta hän erosi 24. syyskuuta 1919 ja siirtyi suojeluskuntajärjestön palvelukseen ja toimi paikallispäällikkönä Sievillä 1. helmikuuta  -  31. maaliskuuta 1920 välisen ajan ja Karttulassa 1. huhtikuuta 1920 - 1. helmikuuta  1922 välisen ajan sekä Leppävirralla 1. helmikuuta  1922 - 1. tammikuuta  1925 välisen ajan. Hänet määrättiin 1. helmikuuta 1925 Kuopion suojeluskuntapiirin 3. alueen ja 1. huhtikuuta 1932 Pohjolan suojeluskuntapiirin 5. alueen päälliköksi, missä tehtävässä hän palveli vuoteen 1938 saakka, jolloin erosi vakinaisesta palveluksesta.

Talvi- ja jatkosota
Saarela osallistui talvisotaan pataljoonan komentajana Jalkaväkirykmentti 40:ssä ja osallistui taisteluihin Savukoskella, Joutsijärvellä, Märkäjärvellä ja Viipurinlahdella. Jatkosotaan hän osallistui Hanhikosken varuskunnan päällikkönä, mistä hänet siirrettiin myöhemmin Rovaniemen varuskunnan komendantiksi ja osallistui vuonna 1944 Pohjois-Suomen evakuointijärjestelyihin.

Sotien jälkeinen aika
Saarela toimi sotien jälkeen Lapin lääninhallituksen hintaosaston virkailijana vuoteen 1955 saakka. Hän oli myös sodan jälkeen syytettynä ns. asekätkentäjutussa.

Luottamustoimet
Saarela toimi Vapaussodan Rintamamiesliiton alueasiamiehenä ja liittohallituksen jäsenenä vuosina 1939 – 1944.

Lähteet
Puolustusministeriön Sotahistoriallisen toimiston julkaisuja IV, Suomen jääkärien elämäkerrasto, WSOY Porvoo 1938.
 Sotatieteen Laitoksen Julkaisuja XIV, Suomen jääkärien elämäkerrasto 1975, Vaasa 1975 .

Viitteet

Luokka:Jääkärit
Luokka:Suomalaiset virkamiehet
Luokka:Vuonna 1888 syntyneet
Luokka:Vuonna 1955 kuolleet