Koulutus Somerolla

Someron kouluja ovat 2000-luvulla peruskoulun 1.–6. luokkien opetusta tarjoavat alakoulut, peruskoulun 7.–9. luokkien opetusta antava yläkoulu Kiiruun koulu sekä lukio-opetusta tarjoava Someron lukio. Muihin oppilaitoksiin kuuluu aikuisopetusta tarjoava kansalaisopisto Somero-opisto. Vuonna 2018 Somerolla oli toiminnassa neljä alakoulua.

Aiemmin Somerolla on toiminut kansakouluja sekä erityisopetusta tarjonnut Härkätien koulu. Näiden toimintaa jatkavat nykyiset alakoulut. Kansakoulun jälkeistä jatko-opetusta on aiemmin tarjonnut Someron kansalaiskoulu. Keskikoulu- ja lukio-opetusta on aiemmin tarjonnut Someron yhteiskoulu ja keskikoulu-opetusta tämän jälkeen Someron–Kiikalan kunnallinen keskikoulu. Näiden toimintaa jatkavat yläkoulu Kiiruun koulu ja Someron lukio. Enimmillään Someron nykyisellä alueella on ollut toiminnassa yhteensä 25 kansakoulua vuosina 1952–1964.

Ammatillista opetusta ovat Somerolla tarjonneet 1890–1920-luvuilla toiminnassa olleet Långsjön kartanon maanviljelys-, puutarha- ja karjanhoitokoulut.

Someroon liitettiin vuonna 1977 Somerniemen kunta. Sen alueella toimi 2010-luvulla yksi alakoulu. Enimmillään Somerniemellä ehti toimia yhteensä kuusi kansakoulua vuosina 1927–1964. Kuntaliitosta edeltäneen Someron kansakoulujen määrä oli suurimmillaan 19 vuosina 1952-1966

Someron koulut ja oppilaitokset vuonna 2016
Maaliskuussa 2018 Somerolla olivat toiminnassa seuraavat koulut ja oppilaitokset:
Lukio:
Someron lukio

Yläkoulu:
Kiiruun koulu

Alakoulut:
Joensuu
Kirkonmäki
Pitkäjärvi
Oinasjärvi

Aikuiskoulutus:
Somero-opisto

Perusopetuksen vaiheet Somerolla ja Somerniemellä

Ensimmäiset kansakoulut vuoteen 1900
Somerolle perustettiin ensimmäinen kansakoulu Kirkonmäelle Someron kirkon viereen vuonna 1882.Aaltonen (1958/1982):14-19. Someron emäpitäjän puolella seuraava uusi koulu oli yksityinen, kun Pitkäjärven Långsjön kartanon omistaja Waldemar Sagulin perusti vuonna 1892 toimintansa aloittaneen yksityisen Långsjön kansakoulun Pitkäjärvelle. Someron toisena kunnallisena kansakouluna aloitti toimintansa vuonna 1895 Lautelan Terttilän ja Kaskiston kyliä varten perustettu Terttilän koulu aluksi vuokrahuoneissa.Aaltonen (1958/1982):22-23. Seuraavat kolme kunnallista kansakoulua perustettiin vuonna 1897 Someron Häntälään, Ollilaan ja Vilukselaan aluksi vuokrahuoneissa. Myös Kivisojalle, Söderkullan, Vanhalan ja Hirsjärven kartanoiden alueita varten suunniteltiin koulua, mutta tämä ei vielä toteutunut. Näin Someron emäpitäjän puolelle oli vuoteen 1900 mennessä perustettu yhteensä kuusi kansakoulua, joista kuitenkin vain Kirkon ja Långsjön kouluilla oli oma koulutalo.Aaltonen (1958/1982):23.

Somerniemen ensimmäinen kansakoulu perustettiin vuonna 1888 Keltiäisiin.Kärki 2001.

Koulujen perustaminen ja koulupiirit ennen oppivelvollisuuslakia 1921 
Koulupiirijako Somerolle valmistui vuonna 1899. Piireinä olivat tuolloinAaltonen 1982/1958:24.:

Vilukselan ja Pitkäjärven piiri. Tähän kuuluivat myös Långsjön kartano ja Sarjan kartano.
Åvikin ja Lahden piiri. Tähän kuuluivat Åvikin ja Lahden kartanot sekä Pyölin, Kärilän, Ryhdän, Kimalan Rautelan ja Pusulan kylät.
Ollilan piiri. Tähän kuuluivat Ollilan, Sylvänän ja Paltan kylät sekä Jokilan ulkotila Lahden kartanosta.
Häntälän piiri. Tähän kuuluivat Kerkola, Syvänoja, Häntälä ja Talvisilta pois lukien Talvisillan Hingistön kulmakunta.
Lautelan ja Terttilän piiri. Tämä käsitti mainitut kylät pois lukien Pälikön kulmakunta.
Kaskiston piiri. Tämä käsitti Kaskiston, Suojoen ja Mäyrämäen kylät.
Hirsjärven piiri. Tämä käsitti Hirsjärven, Seeterin, Vanhalan ja Hovilan kartanot sekä Ihamäen ja Kivisojan kylät pois lukien Kivisojan Mäkilahden talo.
Kultelan piiri. Tämä käsitti Kultelan, Ylenjoen ja Pajulan kylät sekä Kivisojan Mäkilahden talon.
Kirkonkylän piiri. Tähän kuuluivat Härkälän ja Harjun kartanot sekä Saarentaan, Lammin, Joensuun, Ruunalan ja Pappilan kylät sekä Hingistön kulmakunta Talvisillalta ja Pälikön kulmakunta Tertilän ja Ihamäen kylistä.

Perustetuista koulupiireistä Somerolla oman koulutalon saivat vuonna 1902 Ollila ja Häntälä sekä tuolloin toimintansa aloittanut Kivisojan, sittemmin Hirsjärven koulu. Terttilään koulutalo valmistui 1907 ja Pajulan koulu aloitti toimintansa vuonna 1906 kun koulutalo oli valmistunut.Aaltonen 1982/1958: 26-27. Åvikin kartanossa kartanon omistaja August Haggrén oli vuonna 1901 perustanut yksityisen kansakoulun kartanon maalle Jurvalan kylään vuonna 1901 ja tätä koulua saivat käyttää myös Åvikin ja Lahden koulupiirin muut oppilaat.Aaltonen 1982/1958: 24, 25, 27. Pitkäjärven ja Vilukselan piirissä Waldemar Sagulin luopui yksityisen koulun ylläpidosta vuonna 1907, ja koulu jatkoi kunnan ylläpitämänä samana vuonna valmistuneessa uudessa koulutalossa Kökkön nummella Pitkäjärven pohjoisrannalla. Kun Åvikin kartanon kansakoulu paloi vuonna 1917, jatkui Lahden ja Åvikin koulupiirissä koulu kunnan ylläpitämänä ensin vuokratiloissa kunnes Lahden koulu valmistui vuonna 1920.Aaltonen 1982/1958: 27. Kerkolan koulu aloitti toimintansa vuonna 1915 ja sai oman koulutalon 1917.Aaltonen 1982/1958: 27-28.

Somerniemellä oli ennen oppivelvollisuuslain säätämistä 1921 perustettu yhteensä kaksi koulua, kun Oinasjärven kansakoulu oli perustettu vuonna 1901.Kärki 2015: 63.

Oppivelvollisuuslain toteuttaminen
Ehdotuksia koulupiirijaon tarkistamiseksi tehtiin jo 1915. Kun oppivelvollisuuslaki säädettiin 1921, velvoitti myös tämä piirijaon tarkistamiseen. Uusi piirijako vahvistettiin vuonna 1926. Perustettuja uusia koulupiirejä olivat tämän tuloksena ensimmäisinä Uusi-Kaskisto, jossa koulu aloitti toimintansa 1923 ja sai oman koulutalon 1927, sekä Koisthuhta, jossa koulu aloitti toimintansa 1924 ja sai oman koulutalon 1932 kun aiotusta yhteisestä kouluhankkeesta Jokioisten kunnan kanssa luovuttiin. Lehtimäen koulu Lehtimäenkulmalla aloitti toimintansa 1926 ja sai oman koulutalon 1929. Härkälään perustettiin alakoulu 1925 Kirkon piirin toiseksi kouluksi, mutta aiottujen Kimalan ja Härkälän koulupiirien asemesta varsinainen kansakoulu perustettiin lopulta Saarentaan kylään, mihin uusi koulurakennus valmistui 1929. Palojoen koulu Vilukselassa sai oman koulutalon ja aloitti toimintansa 1926. Joensuun ja Ollilan piireistä omaksi piirikseen erotetetussa Laitiaisissa koulu aloitti toimintansa 1927 ja sai koulutalon 1930. 1930-luvulla myös useat koulupiirit saivat omia alakoulujaan.Aaltonen 1982/1958: 28-29. Kun Kaskisto vuonna 1927 oli liitetty Somerniemeen oli Somerolla 16 kansakoulua ja 14 alakoulua.Aaltonen 1982/1958: 30.

Somerniemelle perustettiin samana ajanjaksona uusia kansakouluja Viuvalaan 1923 sekä Palikaisiin ja Salkolaan 1924.Kärki 2015: 67-71.. Lisäksi Kaskiston kylän tultua osaksi Somerniemeä vuonna 1927 Kaskiston koulu siirtyi Someron kunnalta Somerniemen kunnalle.Kärki 2015: 71-73.

Kansakoulut Somerolla ja Somerniemellä vuoden 1930 jälkeen
Kirkonpiirin koulu jaettiin kahtia perustamalla uusi Joensuun koulu vuonna 1937. Isoniityn koulu aloitti toimintansa 1947 ja sai oman koulutalon 1950. Härkälän alakoulun toiminta loppui 1949 ja sen tilat tulivat tyttöjen talouskoulun käyttöön. Kaurakedossa koulu aloitti toimintansa 1952 ja koulutalo valmistui 1957.Aaltonen 1982/1958: 31.

Enimmillään Somerolla oli vuosina 1952–1966 kansakouluja 19 kappaletta ja Somerniemellä vuosina 1924-1964 kuusi kappaletta.Horila 1982: 62.

Kansakouluverkon supistuminen 1964–1971
Oppilasmäärien vähetessä 1960-luvulla kansakouluja alettiin lakkauttaa Somerniemellä vuodesta 1964 ja Somerolla vuodesta 1966 alkaen yhdistämällä pienempiä kansakoulupiirejä suurempiin. Ensimmäinen lakkautusaalto osui vuosiin 1964–1971, jolloin lopetettiin Somerniemellä 3 kansakoulua ja Somerolla 9 kansakoulua. Toimimaan jäi tämän jälkeen Somerolla 10 kansakoulua ja Somerniemellä 3 kansakoulua.Kärki 2015: 59-73.

Lopetettuja kouluja Somerolla olivat vuonna 1966 Vilukselan, Palojoen ja Isoniityn koulut, joiden koulupiirit yhdistettiin Pitkäjärven koulupiiriin, sekä Koisthuhdan koulu, jonka koulupiiri yhdistettiin Ollilan koulupiiriin. Vuonna 1967 lopetettiuin Somerolla Laitiaisten koulu, joka yhdistetiin Ollilan piiriin, ja Uuskaskiston koulu, jonka oppilasalue jaettiin Kirkon, Hirsjärven ja Terttilän koulujen kesken. Vuonna 1970 lopetettiin Kerkolan koulu, jonka oppilasalue jaettiin Häntälän ja Kaurakedon koulujen kesken. Vuonna 1971 lopetettiin Lehtimäen koulu, jonka koulupiiri yhdistettiin Lahden koulupiiriin.Horila 1982: 63-64.

Somerniemeltä samana ajanjaksona lopeteytyuja kouluja olivat Salkolan koulu 1964, Viuvalan koulu 1965 ja Palikaisten koulu 1966.

Someron koululaitoksen historiaa tutkineen Tapio Horilan mukaan näissä 1960-70-luvuilla tapahtuneissa koulujen lopettamisissa noudatettiin tiukasti valtakunnallisia ohjeita. Jos koulun oppilasmäärä laski alle 25:n, koulu lopetettiin. Vasta myöhemmin huomattiin koulujen arvo kylien keskuksina ja alettiin pyrkiä koulujen säilyttämiseen myös oppilasmäärän laskiessa.

Erityisopetus
Erityisopetusta tarjoavista apukouluista säädettiin kansakouluasetuksessa 1958.Horila 1982: 69-70.

Somerolla erityisopetusta tarjoava apukoulu aloitti toimintansa vuonna 1966 Joensuun koulun ja Kansalaiskoulun kanssa yhteisessä Keskuskoulun rakennuksessa Heikintiellä. Koulupiirinä oli aluksi koko Someron kunta, vuodesta 1967 myös Kiikala. Ensin Someron–Kiikalan erityiskoulun ja myöhemmin vuodesta 1976 Härkätien koulun nimellä toiminut koulu sijaitsi vuosina 1974-1979 Joensuun koulun entisessä koulutalossa Hämeen Härkätien varrella ja vuodesta 1979 uudestaan Keskuskoulun rakennuksessa. Peruskoulu-uudistuksessa 1976 se muuttui 1-9 luokkien kouluksi ja sai nimen Härkätien koulu. 

2000-luvulle tultaessa erityisopetuksen järjestelyt muuttuivat, ja Härkätien koulun toiminta erillisenä kouluna päättyi 1998. 2010-luvulla erityisopetus toteutettiin Somerolla yleisenä tai tehostettuna tukena osana muuta opetusta tai tehostettuna tukena pienryhmissä Joensuun alakoululla ja Kiiruun yläkoululla.

Peruskoulu-uudistus 1976–1981

Kansakoulut muuttuivat peruskoulu-uudistuksessa vuonna 1976 peruskoulun ala-asteiksi. Myöhemmin nimityksestä ala-aste luovuttiin ja palattiin nimitykseen koulu tai alakoulu.

Somerniemen kuntaliitos 1977
Vuonna 1977 Somerniemen kunta liitettiin Someroon, ja Someron ala-asteen koulujen määrä kasvoi kolmella kun Kaskiston, Keltiäisten ja Oinasjärven koulut tulivat osaksi Someron koululaitosta. 

Kouluverkon supistuminen jatkuu vuosina 1986–2010

1980- ja 1990-luvuilla lopetettiin vuonna 1986 Kaskiston ja vuonna 1991 Keltiäisten koulut Somerniemellä.Kärki 2015: 62, 73. Vuonna 1992 lopetettiin Hirsjärven ja Kaurakedon koulut. Vuonna 1997 yhdistettiin Lahden ja Pitkäjärven koulut Lahti–Pitkäjärven kouluksi opetuksen jatkuessa kummassakin koulukiinteistössä. 

Tämän jälkeen peruskoulun ala-asteita oli Somerolla yhdeksän. Näistä sijaitsi kunnan keskustaajamassa kaksi ja haja-asutusalueella seitsemän, yksi näistä Somerniemellä.

2000-luvulla oppilasmäärät vähenivät edelleen ja Pajulan koulu lopetettiin 2010. Riittävästi oppilaita 1–6 luokkien kouluista oli enää vain kahdessa Someron keskustaajaman koulussa Kirkonmäellä ja Joensuussa sekä kahdessa haja-asutusalueen koulussa Lahti–Pitkäjärvellä ja Oinasjärvellä.

Kouluverkkoselvitykset 2012 ja 2013 
Vuosina 2012 ja 2013 käynnistettiin Someron kouluverkon 1–6 luokkien opetusta antavien koulujen kouluverkon uudelleenjärjestelyn eri vaihtoehtojen tutkiminen. 

Vuonna 2012 perusopetuksen oppilasmäärien Somerolla ennustettiin edelleen laskevan. Samalla ennakoitiin tarvetta kouluverkkopäätökseen, jota pidettiin edellytyksenä Lahti-Pitkäjärven uuden koulukeskuksen rakentamiselle. Tavoitteena nähtiin tällöin olevan vähintään kolmiopettajainen koulurakenne, minkä edelleen nähtiin merkitsevän kasvavaa epävarmuutta etenkin Häntälän, Ollilan ja Terttilän kouluille. Tämän ohella Kaskistosta, jonka oppilaat vuonna 2012 kävivät Terttilän koulua, katsottiin tarvittavan lisää oppilaita Oinasjärvelle, jotta Oinasjärven koulu voisi pysyä kolmiopettajaisena. 

Syksyllä 2013 tehdyssä ehdotuksessa kouluverkon tulevaisuutta pohtinut työryhmä esitti eri vaihtoehtoja harkittuaan, että peruskoulun 5–6 luokkien opetus keskitetettäisiin yhteen keskustaajaman kouluun ja peruskoulun 1–4 luokkien opetus kahteen keskustaajaman ja kahteen haja-asutusalueen kouluun vuodesta 2019 alkaen ja kolme haja-asutusalueen koulua lopetettaisiin vuosien 2014–2017 aikana.

Vuonna 2013 Someron kouluverkon tulevaisuutta tutkinut ohjausryhmä esitti uutta koulumallia, jonka mukaan peruskoulun opetusta ensimmäisestä neljänteen luokkaan annettaisiin Joensuun, Kirkonmäen, Pitkäjärven ja Oinasjärven kouluilla, ja viidensien ja kuudensien luokkien opetus keskitettäisiin kokonaan Joensuun kouluun. Kiiruun koulu koostuisi edelleen vain yläkoulun ja lukion luokista. Häntälän, Terttilän ja Ollilan koulut esitettiin lopetettaviksi vuosina 2014, 2016 ja 2017.

Uuden koulumallin toteutus vuodesta 2014 alkaen
Syyskuussa 2013 kaupungin sivistyslautakunta päätti, että Lahden-Pitkäjärven koulun opetus siirretään kevätlukukauden 2014 alusta kokonaan Pitkäjärven koululle. Tämän seurauksena Lahden koulu jäi vuoden 2014 alusta tyhjilleen. Häntälän koulun opetus loppui kevätlukukauden 2014 lopussa. 

Syksyllä 2015 esitettiin Terttilän ja Ollilan koulujen lopettamista keväällä 2016, ja koulujen toiminta päättyi kevätlukukauden 2016 lopussa.

Kouluverkkoselvitys 2019
Toukokuussa Someron koulu- ja päiväkotiverkkoa selvittänyt ulkopuolinen konsultti esitti, että oppilasmäärien pienenemisen takia Kirkon koulu lopetettaisiin vuonna 2025 ja Oinasjärven ja Pitkäjärven koulut vaihtoehtoisesti joko 2025 tai 2030 ja oppilaat näistä siirtyisivät Joensuun ja Kiiruun kouluihin, joista Kiiruun koulu muodostuisi yhtenäiskouluksi.

Perusopetuksen kouluverkon kehitys vuoteen 2019

Luettelo Someron kansakouluista ja peruskoulun 1–6 luokkien kouluista vuosina 1882–2016
Someron ja Somerniemen entisiä kansakouluja sekä nykyisiä tai entisiä peruskoulun 1–6 luokkien kouluja ovat tai ovat olleetTalikka, Lauri, Ritva Talikka & Tatu Vanhanen (2001, toim.): Kauraketo. Vuoksenrantalainen kyläyhteisö Somerolla. Somero-Seura, Somero, s. 221.Kärki, Manu (2008): Uutisia Somerolta ja Somerniemeltä. Amanita, Somero, s. 168.:

 Kunta 1977 Koulu Sijaintipaikka Perustettu Lopetettu Toiminnan kesto vuosina (2016) Huomautuksia KoordinaatitSomero  Hirsjärven koulu   Hirsjärvi  1902  1992 90 Vuoteen 1976 Hirsjärven kansakoulu, vuodesta 1976 välillä Hirsjärven ala-aste   Somero  Häntälän koulu  Häntälä  1897  2014 115 Vuoteen 1976  Häntälän kansakoulu, vuodesta 1976 välillä Häntälän ala-aste   Somero  Härkätien koulu  Joensuu  1966  1998  22  Vuoteen 1976 Someron-Kiikalan erityiskoulu, vuodesta 1976 Härkätien koulu, yhteinen Kiikalan kunnan kanssa.Horila 1982: 69-70.   Somero Isoniityn kansakoulu  Isoniittu  1946  1966 20    Somero  Joensuun koulu  Joensuu  1937   79  Alkujaan Joensuun kansakoulu, välillä Keskuskoulun kansakoulu, vuodesta 1976 välillä Joensuun ala-aste. Toiminnassa 2018. Toimintaa esitetty jatkettavan 1-6 luokkien kouluna vuodesta 2019.   Somero  Kaurakedon koulu   Kauraketo  1952  1992  40 Vuoteen 1976 Kaurakedon kansakoulu, vuodesta 1976 välillä Kaurakedon ala-aste   Somero Kerkolan kansakoulu  Kerkola  1915  1970  55   Somero Kirkonmäen koulu Kirkonmäki  1882   134  Vuoteen 1976 Kirkonpiirin kansakoulu, eri lähteissä eri aikoina myös "Kirkon koulu", "Kirkonkoulun kansakoulu" ym., Toiminnassa 2018. Esitetty muutettavaksi 1-4 luokkien kouluksi vuonna 2019.   Somero Koisthuhdan kansakoulu  Koisthuhta  1924  1966  42   Somero Lahden koulu  Lahti  1917  2014 96  Edeltäjänä vuosina 1901–1917 toiminut Åvikin kartanon yksityinen kansakoulu, vuosina 1917-1976 Lahden kansakoulu, vuodesta 1976 välillä Lahden ala-aste. Oli yhdistettynä Pitkäjärven koulun kanssa Lahti-Pitkäjärven kouluksi 1997–2014. Opetus siirrettiin kokonaan Pitkäjärven kouluun vuoden 2014 alusta.   Somero Laitiaisten kansakoulu  Laitiainen  1928  1967  39    Somero  Lehtimäen kansakoulu  Lehtimäki  1926  1971  45    Somero  Ollilan koulu  Ollila  1897  2016  119 Vuoteen 1976 Ollilan kansakoulu, vuodesta 1976 välillä Ollilan ala-aste   Somero Pajulan koulu  Pajula  1906  2010  104 Vuoteen 1976 Pajulan kansakoulu, vuodesta 1976 välillä Pajulan ala-aste   Somero Palojoen kansakoulu  Palojoki  1926  1966  40  Yhteinen Tl Kosken kunnan kanssa.   Somero  Pitkäjärven koulu  Pitkäjärvi  1892    124  Vuoteen 1976 Pitkäjärven kansakoulu. Toiminnassa 2018. On vuosina 1892-1907 toimineen Långsjön kartanon yksityisen kansakoulun jatkaja.Aaltonen 1982/1958: 21-22, 24. Vuiodesta 1976 välillä Pitkäjärven ala-aste. Oli yhdistettynä Lahden koulun kanssa Lahti-Pitkäjärven kouluksi vuosina 1997–2014. Opetus siirrettiin kokonaan Pitkäjärven kouluun vuoden 2014 alusta. Pitkäjärven koulu esitetty muutettavaksi 1-4 luokkien kouluksi vuonna 2019.   Somero  Saarentaan kansakoulu  Saarentaka  1930  1966  36    Somero  Terttilän koulu  Terttilä  1895  2016  121  Vuoteen 1976 Terttilän kansakoulu, vuodesta 1976 välillä Terttilän ala-aste   Somero Uuskaskiston kansakoulu  Uuskaskisto  1923  1967  44    Somero  Vilukselan kansakoulu  Viluksela  1897  1966  69   Somerniemi  Kaskiston koulu  Kaskisto  1912  1986  74  Vuoteen 1976 Kaskiston kansakoulu, vuodesta 1976 välillä Kaskiston ala-aste.   Somerniemi  Keltiäisten koulu  Keltiäinen  1888  1991  103  Vuoteen 1976 Keltiäisten kansakoulu, vuodesta 1976 välillä Keltiäisten ala-aste.   Somerniemi  Oinasjärven koulu  Oinasjärvi  1901   115  Vuoteen 1976 Oinasjärven kansakoulu, vuodesta 1976 välillä Oinasjärven ala-aste. Toiminnassa 2018. Esitetty muutettavaksi 1–4 luokkien kouluksi vuodesta 2019.   Somerniemi  Palikaisten kansakoulu    Palikainen  1924  1966  42    Somerniemi  Salkolan kansakoulu   Salkola  1924  1964  40    Somerniemi  Viuvalan kansakoulu   Viuvala  1923  1965  42   

Yhteenveto kouluverkon muutoksista
Someron ja Somerniemen kouluverkko laajeni vuosina 1882–1952 ja oli laajimmillaan vuosina 1952–1964. Vuoden 1964 jälkeen kouluverkko on supistunut. 

Laajeneminen
Ennen Suomen itsenäistymistä vuosina 1882–1917 perustettuja kouluja ovat olleet: 
 Kirkon koulu (1882), Keltiäinen (1888, Somerniemellä), Pitkäjärvi (1892), Terttilä (1895), Häntälä (1897), Ollila (1897), Viluksela (1897), Oinasjärvi (1901, Somerniemellä), Hirsjärvi (1902), Pajula (1906), Kaskisto (1912, myöhemmin Somerniemeä), Kerkola (1915) ja Lahti (1917).
Vuosina 1923–1937 perustettuja kouluja ovat olleet: 
Uusikaskisto (1923), Viuvala (1923, Somerniemellä), Koisthuhta (1924), Palikainen (1924, Somerniemellä), Salkola (1924, Somerniemellä) Lehtimäki (1926), Palojoki (1926), Laitiainen (1928), Saarentaka (1930) ja Joensuu (1937), .
Vuosina 1946–1952 perustettuja ovat olleet: 
Isoniitty (1946) ja Kauraketo (1952).

Supistuminen
Vuosina 1964–1971 lopetettiin seuraavat koulut: 
Salkola (1964, Somerniemellä), Viuvala (1965, Somerniemellä), Isoniitty (1966), Koisthuhta (1966), Palikainen (1966, Somerniemellä), Palojoki (1966), Saarentaka (1966), Viluksela (1966), Laitiainen (1967), Uusikaskisto (1967), Kerkola (1970), Lehtimäki (1971).
Vuosina 1986–1997 lopetettiin tai yhdistettiin: 
Lopetettiin: Kaskisto (1986, aiemmin Somerniemeä), Keltiäinen (1991, aiemmin Somerniemeä), Hirsjärvi (1992) ja Kauraketo (1992). 
Lahden ja Pitkäjärven koulut yhdistetiin vuonna 1997. Yhdistetty koulu jatkoi toimintaansa siten, että luokat 1–2 olivat vuodesta 1997 Lahden ja luokat 3–6 Pitkäjärven koulussa. 
2010-luvulla lopetettiin tai yhdistettiin:
Pajulan koulu lopetti toimintansa kevätlukukauden 2010 lopussa.
Opetus Lahden koululla loppui kun Lahden-Pitkäjärven koulun opetus siirtyi kevätlukukauden 2014 alusta alkaen kokonaan Pitkäjärven kouluun.
Häntälän koulu lopetti toimintansa kevätlukukauden 2014 lopussa.
Ollilan ja Terttilän koulut lopettivat toimintansa kevätlukukauden 2016 lopussa.

Kehityksen käännepisteitä Somerolla

Ensimmäinen koulu Somerolle perustettiin vuonna 1882 Kirkonmäelle, ja Someron kouluverkko laajeni tämän jälkeen vuoteen 1952, jolloin koulu perustettiin Kauraketoon. Ensimmäisinä vuoden 1977 kuntaliitosta edeltäneen Someron kouluista lopetettiin vuonna 1966 neljä koulua: Isoniityn koulu, joka oli perustettu vuonna 1946 ja ehti toimia 20 vuotta; Koisthuhdan koulu, joka oli perustettu vuonna 1924 ja ehti toimia 42 vuotta; Palojoen koulu, joka oli perustettu vuonna 1926 ja ehti toimia 40 vuotta; sekä Saarentaan koulu, joka oli perustettu vuonna 1930 ja ehti toimia 36 vuotta. Toistaiseksi viimeiset lopetetut koulut koko Somerolla ovat vuonna 2016 lopetetut Ollilan  ja Terttilän koulut. 

Ollilan ja Terttilän koulujen sulkeuduttua keväällä 2016 koko Somerolla toimi neljä 1–6 luokkien koulua, joista yksi Somerniemellä, sekä yksi 7–9 luokkien koulu ja lukio. Vanhin toiminnassa olevista kouluista koko Somerolla vuonna 2014 oli vuonna 1882 Someron kouluista ensimmäisenä perustettu Kirkonmäen koulu, joka vuonna 2016 oli ollut toiminnassa 134 vuotta. Nuorin oli vuonna 1937 perustettu Joensuun koulu, joka oli vuonna 2014 ollut toiminnassa 79 vuotta. 

Lyhytikäisin koko Someron kansakouluista oli vuonna 1946 perustettu ja vuonna 1966 lopetettu Isoniityn koulu, joka ehti toimia 20 vuotta ja joka oli Someron kansakouluista vuonna 1952 perustetun ja vuonna 1992 lopetetun Kaurakedon koulun jälkeen toiseksi nuorin. Tätä lyhemmän aikaa ehti kansakoulua ylemmän tason kouluista toimia Someron kansalaiskoulu, joka oli toiminnassa 18 vuotta vuosina 1958–1976. Koko Someron vuoteen 2016 mennessä lopetetuista kouluista pisimpään ehti toimia vuonna 1895 perustettu ja vuonna 2016 lopetettu Terttilän koulu, joka oli toiminnassa 121 vuotta.

Kehityksen käännepisteitä Somerniemellä

Ensimmäinen koulu Somerniemelle perustettiin vuonna 1882 Keltiäisiin, ja kouluverkko Somerniemellä laajeni vuoteen 1924, jolloin perustettiin Palikaisten ja Salkolan koulut. Ensimmäinen koulun lopettaminen tapahtui Somerniemellä ja myös koko myöhemmän yhdistetyn Someron alueella vuonna 1964, kun Salkolan koulu lopetettiin 40 toimintavuoden jälkeen. Viimeinen lopetettu koulu Somerniemellä oli vuonna 1888 perustettu Keltiäisten koulu, joka vuonna 1991 lopetettiin 103 toimintavuoden jälkeen. Se oli Somerniemen lopetetuista kouluista pisimpään toiminut. Lyhimmän aikaa Somerniemen kouluista ehti toimia vuonna 1924 yhdessä Palikaisten koulun kanssa viimeisimpänä perustettu ja samoin ensimmäisenä lopetettu Salkolan koulu, joka oli toiminnassa 40 vuotta vuosina 1924–1964. 

Vuonna 2013 Somerniemellä toimi yksi koulu, Oinasjärven koulu.

Koulupiirit ja kylät
Kylien mukaan nimensä saaneita Someron koulupiireistä ovat olleet Hirsjärvi, Häntälä, Joensuu, Kerkola, Lahti, Ollila, Pajula, Pitkäjärvi, Saarentaka, Terttilä, Viluksela, Kaskisto, Keltiäinen, Oinasjärvi, Palikainen, Salkola ja Viuvala. Muita kuin kylien mukaan nimettyjä ovat olleet Isoniitty, Kauraketo, Kirkonmäki (aiemmin Kirkonpiirin kansakoulu), Koisthuhta, Laitiainen, Lehtimäki, Palojoki ja Uusikaskisto.

Jatko-opetus ja kansalaiskoulu
Oppivelvollisuuslaki 1921 teki pakolliseksi jatko-opetuksen kansakouluissa. Maailmansotien välisenä aikana jatko-opetusta annettiin ilta-aikaan 100-150 tuntia vuodessa. Vuonna 1948 määrättiin kansakouluun lisättäväksi kokonainen seitsemäs luokka. Vuodesta 1954 jatkokoulu muuttui nimeltään kansalaiskouluksi. 

Someron kansalaiskoulu aloitti toimintansa vuonna 1958 Someron yhteiskoululta vapautuneessa vanhan yhteiskoulun rakennuksessaa. Somerolaissyntyisen arkkitehti Pentti Viljasen suunnittelema uusi yhteinen koulurakennus Someron kansalaiskoululle ja Joensuun kansakoululle valmistui 1966. Kansalaiskoulun koulupiirinä oli koko Someron kunta ja vuonna 1967 mukaan tuli myös Kiikala. Someron kansalaiskoulun johtajana oli koko sen toiminnan ajan peruskouluun siirtymiseen asti Lasse Luoma.Horila 1982:51-53.

Myös Somerniemellä pohdittiin kansalaiskoulun perustamista. Vaihtoehtoina olivat oma kansalaiskoulu tai yhteistyö joko Someron tai Pusulan kanssa. Tuloksena selvityksistä kuntien ja kouluviranomaisten välillä oli päätös perustaa yhteinen kolmivuotinen kokeilukeskikoulu Pusulan kunnan kanssa. Kokeilukeskikoulu Pusulassa aloitti toimintansa 1967. Sitä ennen kansalaiskouluopetusta annettiin Somerniemellä kurssimuotoisena Oinasjärven koulun yhteydessä.Kärki 2015: 73-77.

Yhteiskoulu, keskikoulu, yläkoulu ja lukio
Someron yhteiskoulu 1927–1968

Vuonna 1927 perustettiin Somerolle keskikoulu- ja lukio-opetusta tarjoava Someron yhteiskoulu. Sen pitkäaikaisin rehtori oli Joel Vilkki vuosina 1929-1936 ja uudelleen 1941-1960. Vilkin aikana Someron yhteiskoulussa kokeiltiin 1950-luvun lopulla laajamittaisesti kansainvälisen apukielen esperanton opetusta.Nietosvaara 1967.Aaltonen 1982/1958: 45.Horila 1982: 79-80. Joel Vilkkiä seurasi rehtorina vuosina 1960-1968 Pertti Viitanen.Horila 1982: 83. Arkkitehti Aarne Ervin suunnittelema koulutalo valmistui vuonna 1957.

Someron–Kiikalan kunnallinen keskikoulu ja Someron lukio 1968–1976
Vuonna 1968 Someron yhteiskoulu jaettiin Someron-Kiikalan kunnalliseksi keskikouluksi ja Someron lukioksi, joista kummastakin nyt tuli kunnallisia oppilaitoksia. Kunnalliseen keskikouluun tuli oppilaita myös naapurikunnasta Kiikalasta ja vuodesta 1974 myös Somerniemeltä.Horila 1982: 71, 82. 

Kunnalisen keskikoulun johtajina toimivat Kyösti Valanne 1968-1970 ja Aulis Painto 1970-1976.Horila 1982: 82. 

Someron lukion kolme ensimmäistä rehtoria sen siirryttyä osaksi kunnan koululaitosta olivat Martti Litovaara (virkaatekevänä 1969) Liimo Vinko (1969-1972) ja vuodesta 1972 Irja Bergman.Horila 1982: 83.

Somerniemen ja Pusulan kunnallinen kokeilukeskikoulu 1967–1977
Somerniemen ja Pusulan kuntien yhteinen kolmivuotinen kokeilukeskikoulu aloitti toimintansa vuonna 1967. Peruskoulu-uudistusta valmisteltaessa lupaa koulun muuttamiseksi peruskoulun yläasteeksi ei kuitenkaan myönnetty, kun kuntaliitokset Pusullassa ja Somerniemellä olivat vireillä eri suuntiin: Somerniemellä Somerolle ja Pusulassa Nummelle. Näin koulun toiminta päättyi lukuvuoteen 1977-1976 ja viimeisen lukuvuoden 1977-78 Somerniemen oppilaat suorittivat Nummen yläasteella ja siirtyivät tämän jälkeen Somerolle. 

Somerniemen kunnan historian kirjoittaja Manu Kärki pitää kokeilua epäonnistuneena, koska kolmivuotisen keskikoulun käyneillä menestys lukiossa osoittautui huonommaksi kuin tavallisen viisivuotisen keskikoulun käyneillä.

Someron–Kiikalan peruskoulun yläaste ja Someron lukio vuodesta 1976
Peruskoulu-uudistuksen myötä vuonna 1976 Someron-Kiikalan kunnallinen keskikoulu ja Someron kansalaiskoulu yhdistettiin Someron-Kiikalan peruskoulun yläasteeksi.Horila 1982: 72. Aluksi peruskoulun yläasteella toimivat erikseen keskikoululinja ja kansalaiskoululinja. Vuonna 1981 kaikki luokat olivat siirtyneet peruskouluunHorila 1982: 53, 73-74.. Someron–Kiikalan peruskoulun yläasteen ensimmäisenä rehtorina toimi Pirkko Pajuoja (myöh. Kanto).Horila 1982: 76. Someron lukion rehtorina jatkoi Irja Bergman.

Kiiruun koulu ja Someron lukio 2000-luvulla

Sittemmin Someron Kiikalan peruskoulun yläasteen nimeksi vaihtui aiemman Someron yhteiskoulun ja myöhemmin Someron lukion ja Someron-Kiikalan kunnallisen keskikoulun yhteisen koulurakennuksen nimenä jo ennestään ollut Kiiruun koulu. Nimi tuli yhteiskoulun vieressä sijainneesta Kiiruun talosta, jonka pitkäaikainen omistaja oli Someron yhteiskoulun rehtori Joel Vilkki, ja jossa myös oli järjestetty osa yhteiskoulun opetuksesta sen alkuvuosina. 

2010-luvulla Kiiruun koulun ja Someron lukion vuonna 1957 valmistunut ja sen jälkeen kahteen otteeseen laajennettu koulutalo poistettiin käytöstä sisäilmaongelmien takia ja purettiin. Tämän seurauksena koulut toimivat vuonna 2016 väistötiloissa. Kiiruun koulun uusi rakennus valmistui ja otettiin käyttöön 2018.

Ammatillinen koulutus
Ammatillista opetusta Somerolla ovat edustaneet Långsjön kartanossa Pitkäjärven kylässä vuosina 1896–1919 toiminut karjanhoitokoulu, vuosina 1897–1917 toiminut maanviljelyskoulu ja vuosina 1904–1918 toiminut puutarhakoulu. Koulut perusti Långsjön kartanon omistaja maanviljelysneuvos Waldemar Sagulin ja niiden toiminta lakkasi pian Sagulinin vuonna 1915 tapahtuneen kuoleman jälkeen. 

Ammattikouluopetusta somerolaiset oppilaat ovat myöhemmin hankkineet etenkin ForssanHorila 1982: 58-60. ja Salon ammattikouluista.

Vapaa sivistystyö ja taiteen perusopetus

Vapaata sivistystyötä edistävän Someron kansalaisopiston perustamisesta päätettiin 1956. Opiston toiminta alkoi syksyllä 1963. Sen toimialueena oli aluksi Somero, vuonna 1968 toimialueeseen liittyivät Kiikala ja Koski Tl.Horila 1982: 87-89. Vuonna 1973 mukaan liittyi myös Somerniemi, josta 1977 tuli osa Someroa.Kärki 2015: 77-78. Kiikalan liityttyä Saloon vuonna 2009 opiston toiminta-alueena ovat Somero ja Koski.Tiirakari 2014: 48. Vuonna 2013 opiston nimi muuttui Somero-opistoksi.Tiirakari 2014: 49. Vuonna 2014 ilmestyi Leeni Tiirakarin kirjoittama opiston historia.Tiirakari 2014.

Taiteen perusopetusta Somerolla tarjoaa 2010-luvulla musiikin perusopetuksen osalta Lounais-Hämeen musiikkiopisto ja visuaalisen taiteen osalta Somero-opisto.

 Lähteet 
 Aaltonen, Esko (1958/1982). Someron koululaitos vuodesta 1882 1950-luvulle. Teoksessa: Horila, Tapio (1982, toim.): Someron kunnan koululaitos 1882–1982. Someron kunta, Somero, s. 9-47. Julkaistu aiemmin teoksessa: Alltonen, Esko (toim.): Someron historia II. Someron kunta, Somero.

 Kärki, Manu (2001): Somerniemen kansakoulujen historia. Amanita, Somero. 328 s.

Viitteet

Kirjallisuutta

*
Luokka:Luettelot Suomen oppilaitoksista kunnittain