Folia

Folia (myös ital. Follia, ransk. Folies d'Espagne, engl. Faronel's Ground) on yksi länsimaisen musiikinhistorian vanhimmista säilyneistä suosikkisävelmistä, jota on käytetty lukemattomien variaatioiden teema-aineksena ainakin 1400-luvulta lähtien. Nimitystä voidaan käyttää myös tietystä toistuvasta sointukulusta. Folian alkuperä on oletettavasti portugalilainen. Salinas, Francisco de; De musica libri septem (1577) Covarrubias, Sebastián de; Tesoro de la lengua castellana (1611)

Folian ns. myöhäisemmän ja tunnetumman muodon rakenne d-mollissa on seuraava: /dm /A7 /dm /C /F /C /dm /A7 / /dm /A7 /dm /C /F /C /dm A7 /dm. Toistuvan bassolinjan päällä melodia ottaa erilaisia muotoja, myös muissa kuin alkuperäisessä tahtilajissa 3/4.

Yli 150 säveltäjää eri aikakausilta on käyttänyt Folia-sointukiertoa teoksissaan, muun muassa Diego Ortiz, Arcangelo Corelli, Marin Marais ja Franz Liszt. 

Sävelmä on tunnettu Pohjoismaissa 1600-luvulta alkaen. Se tunnetaan ruotsalaisessa kansanmusiikissa nimellä Sinclairsvisa. Suomalaisessa kansanmusiikissa sävelmästä on käytetty ainakin nimiä Lampaanpolska ja Kissat rumpua lyövät. Suomessa vanhin kirjallinen maininta laulusta on vuodelta 1784. Ilmajokelainen pelimanni ja kansanmusiikin tallentaja Samuel Rinta-Nikkola merkitsi sävelmän sanoineen nuottikirjaansa vuonna 1809. 

Folia-muunnelmia on käytetty myös monen elokuvan musiikkina. Toivo Kuulan ”Lampaanpolska” soi Paroni Paakkunaisen sovituksena Seppo Huunosen Lampaansyöjissä (1972) ja Georg Friedrich Händelin ”Sarabande” Stanley Kubrickin Barry Lyndonissa (1975). Myös Vangeliksen teema ”Conquest of Paradise” Ridley Scottin elokuvassa 1492 – paratiisin valloitus muistuttaa sointukierroltaan foliaa.

Folian melodia:
450px|La folia

Muita tunnettuja sointukiertoja ovat esimerkiksi romanesca ja bergamasca.

 Lähteet 

Luokka:Keskiajan musiikki
Luokka:Sointukulut