Lankapuhelin

pienoiskuva|Ruotsalainen lankapuhelin vuodelta 1896
Lankapuhelin tarkoittaa kiinteän puhelinverkon puhelinta. Lankapuhelin on kytketty puhelinverkkoon puhelinlankoja pitkin.

Sanaa lankapuhelin käytetään etenkin vastakohtana matkapuhelimelle.

 Lankapuhelinten tyyppejä 
pienoiskuva|Valintalevypuhelin (pöytäpuhelin)
Vanhimmissa lankapuhelimissa ei ollut numerovalintaa. Puhelun yhdistämistä pyydettiin käsivälitteisestä puhelinkeskuksesta suullisesti. Yhteys keskukseen otettiin aluksi veivaamalla lankapuhelimessa olevaa kampea, jolloin kello soi keskuksessa.

Myöhemmin käsivälitteisten keskusten tekniikka kehittyi niin, että kampea ei enää tarvittu. Yhteys keskukseen muodostui, kun luuri nostettiin paikaltaan. Yhteys suljettiin laskemalla luuri takaisin.

Kun puhelinkeskukset automatisoitiin, tarvittiin uudenlaiset puhelimet. Puhelu otettiin valitsemalla puhelinnumero, jolloin keskus kytki puhelun automaattisesti oikealle vastaanottajalle. Käyttöön tulivat valintalevypuhelimet.

Valintalevypuhelimessa eli kiekkopuhelimessa on pyöreä valintalevy. Puhelinnumero valitaan pyörittämällä levyä. Pyörittäminen saa sähkövirrassa aikaan katkoksia, joiden lukumäärä vastaa valittua numeroa. Numeroa nolla vastaa kymmenen katkosta.
pienoiskuva|Näppäinpuhelin (pöytäpuhelin)
Näppäinpuhelimessa on näppäimet puhelinnumeron valitsemista varten. Näppäimet lähettävät keskukseen joko valintalevypuhelinta vastaavia impulsseja (impulssivalinta) tai DTMF-merkkejä (äänitaajuusvalinta). Näppäinpuhelimet yleistyivät 1970-luvulta alkaen.

Aluksi lankapuhelimet olivat kookkaita seinäpuhelimia. Myöhemmin yleistyivät myös pöydällä pidettävät pöytäpuhelimet. Lankapuhelin sijoitettiin Suomessa usein kodin eteiseen. Pöytäpuhelinta varten saattoi olla erityinen huonekalu, puhelinpöytä.

 Lankapuhelimet Suomessa 
Suomen ensimmäiset lankapuhelinverkot rakennettiin 1880-luvulla. Aluksi puhelin yleistyi suhteellisen hitaasti, ensin suurimmissa kaupungeissa, myöhemmin pienemmissä kaupungeissa ja maaseudulla.

Vuonna 1971 Helsingin Puhelinyhdistyksen toimialueella oli yksi lankapuhelin kahta asukasta kohti. Muualla Suomessa puhelimia oli asukasta kohti selvästi vähemmän.

Lankapuhelinten valtakausi kesti Suomessa 1990-luvulle. Kotitalouksista 94 prosentilla oli ainakin yksi lankapuhelin vuonna 1993. Lankapuhelintiheyden huippu saavutettiin vuonna 1994. Tästä alkoi kuitenkin nopea lasku. Niiden kotitalouksien määrä, joilla oli matkapuhelin, ylitti lankapuhelintalouksien määrän jo vuonna 1999.

Matkapuhelimet yleistyivät Suomessa kotitalouden ainoana puhelimena 2000-luvulla. Kiinteän puhelinverkon liittymien määrä laski 2000-luvun ensimmäisinä vuosikymmeninä voimakkaasti. Kiinteän verkon liittymiksi luetaan tilastoissa perinteiset puhelinliittymät (PSTN) ja VoIP-liittymät. Vuoden 2005 alkupuoliskolla Suomessa oli 2,21 kiinteän verkon liittymää, joista 1,46 miljoonaa oli kotitalouksien ja 0,75 miljoonaa yritysten käytössä. Kiinteän verkon markkinat jakautuivat vuonna 2006 Elisan, Finnet-ryhmän ja TeliaSoneran kesken kolmeen suurin piirtein yhtä suureen osaan. Liittymien määrän vähetessä markkinajohtajaksi jäi Elisa, jolle vuonna 2020 kuului 43 % kiinteän verkon liittymistä.

Lankapuhelimen harvinaistuessa sen käyttäjien ikärakenne painottui vanhempiin ikäluokkiin. Vuonna 2015 käyttö nuorissa ikäryhmissä oli jo pientä. Sen sijaan 65–79-vuotiaista vielä 21 prosentilla oli lankapuhelin.

Vuonna 2017 lankapuhelin oli enää yhdessä kodissa kymmenestä. Yksi prosentti kotitalouksista käytti edelleen ainoastaan lankapuhelinta. Operaattoreille lankapuhelinverkot alkoivat olla taloudellisesti ongelmallisia. 

Vuoden 2023 lopussa kotitalouksilla oli jäljellä 20 000 lankapuhelinliittymää, jotka jakautuivat PSTN- ja ISDN-liittymiin. Näiden lisäksi kotitalouksilla oli 13 000 VoIP-liittymää. Kotitalousliittymien lisäksi yrityksillä oli VoIP-liittymät mukaan lukien 125 000 kiinteän verkon liittymää.

Telia lakkautti lankapuhelinverkkonsa Suomessa vuonna 2019. DNA purkaa lankapuhelinverkkonsa vuoteen 2025 mennessä. Viimeisenä suurena toimijana Elisa sulkee lankapuhelinverkkonsa kesäkuun 2026 loppuun mennessä. 

Lankapuhelinten jäädessä pois käytöstä ne asiakkaat, jotka ovat halunneet säilyttää vanhan lankapuhelinnumeronsa, ovat voineet ottaa käyttöönsä GSM-pöytäpuhelimen. Tämä ei kuitenkaan ole ollut kovin suosittua.

 Lankapuhelimen etuja 
Lankapuhelimen eduksi yritystoiminnassa on nähty se, että siihen soitettaessa soitetaan paikkaan kuten kauppaan eikä esimerkiksi etätöihin.

Lankapuhelinta on pidetty varmatoimisena. Sitä käytettiin myös turvapuhelimena.

 Lähteet 

Luokka:Puhelintekniikka