Suuronnettomuus

Suuronnettomuus eli katastrofi on onnettomuus, joka on erityisen vakava kuolleiden tai loukkaantuneiden määrällä taikka ympäristöön tai omaisuuteen kohdistuneilla vahingoilla mitattuna. Niitä voivat olla esimerkiksi isot liikenne-, räjähdys-, myrkky-, kaasu- ja ydinonnettomuudet. Suuronnettomuuksien hoitamisessa vaaditaan usein eri viranomaisten tai muiden tahojen yhteistyötä sekä kapasiteettia.

Erityyppisissä suuronnettomuuksissa johtovastuu on eri viranomaisilla heidän oman toimintansa lisäksi myös tukevien viranomaisten toiminnasta. Jos suuronnettomuus tapahtuu maa-alueella tai sisävesillä, johtaa pelastustoimintaa pelastustoimi, käytännössä aluepelastuslaitos. Jos kyseessä on vaaratilanne tai uhkatilanne, kuten kouluampuminen, terroriteko tai maastoetsintä, johtaa toimintaa poliisi. Maastoetsinnöissä poliisia voi avustaa vapaaehtoinen pelastuspalvelu. Mikäli merialueella tapahtuu onnettomuus, toimintaa johtaa rajavartiolaitoksen merivartiosto.  Jos onnettomuus on epidemia, pandemia tai joukkomyrkytys, on johtava viranomainen terveystoimi. Lentopelastuskeskus johtaa toimintaa, jos kyse on ilma-aluksen katoamisesta eikä sen tiedetä pudonneen maahan, sisävesiin tai mereen.

Onnettomuusvalmius

Suuronnettomuudessa tai häiriötilanteessa pelastusyhtymää. Sisäministeriön pelastusviranomaisella on oikeus antaa pelastustoimintaa koskevia käskyjä ja määrätä pelastustoiminnan johtajasta pelastusyhtymän osalta.

Suuronnettomuuden pelastustoimien organisaatio

Suuronnettomuuden sattuaessa saatetaan vaatia useiden viranomaisten yhteistoimintaa sekä tavanomaista suurempia määriä pelastustoimintaan osallistuvia henkilöitä. Toimialueen pelastustoimi perustaa pelastustoiminnan johtokeskuksen, PEL-JOKE:n, ennakkosuunnitelman tai pelastustoiminnan johtajan päätöksen mukaisesti. Sen katsotaan tulleen perustetuksi, kun osallistuvien tehtävät on jaettu, viestiliikenneyhteydet on kokeiltu ja tilannekuva ajanmukaistettu. Pelastustoiminta yleensä on kunnalliseen itsehallintoon liittyvää toimintaa, jossa kunnat ovat siirtäneet toimeenpanon aluepelatuslaitokselle.

PEL-JOKE johtaa pelastuskomppanioiden esikuntia ja pelastustoiminnan tukitoiminnan johtoelintä, TUJE:a. PEL-JOKE:n henkilöstö avustaa pelastustoiminnan johtajaa. Moniviranomaistoimintana PEL-JOKE:ssa voivat olla edustettuina pelastustoimi itse, poliisi, ensihoitopalvelu, sosiaalipäivystys, kriisipäivystys, puolustusvoimat, lentoyhtiö, vapaaehtoinen pelastuspalvelu jne. PEL-JOKE:n toiminta voidaan jaotella kolmeen ryhmään: tilanteen seurantaan ja tilanteesta johtuviina arvioihin, päätöksiin ja päätösten toimeenpanoon sekä viestintään.

Tilanteen seurannassa kootaan tilannetietoja, käsitellään niitä, ylläpidetään tilannekuvaa, jaetaan sitä. Tilanteesta pidetään karttaa ja tilannepäiväkirjaa. Tilannetietoja voidaan saada alemman tason johtoportailta, yhteistyöorganisaatioilta, joukkotiedonvälityksestä, kansainvälisiltä järjestöiltä ja muista lähteistä.

Päätöksiä tehdään säädösten, työjärjestysten ja suunnitelmien mukaisesti.

Viestintää kuuluu tiedonjakaminen omalla organisaatiolle tilanteesta ja sen muutoksista, yhteistyöviranomaisille. Ulkoisesti viestintään kuuluu tiedottaminen ja toimintaohjeiden antaminen väestölle sekä uutistiedottaminen joukkotiedonvälittäjille. Valvonnalla varmistetaan kokonaisuuden toiminta.

Poliisin johtojärjestelmä on kolmiportainen. Poliisin yleisjohtajana toimii päällystöön kuuluva poliisi, joka vastaa poliisin kenttätoiminnan operatiivisesta johtamisesta. Hän tukee poliisiyksikön johtoa ja varmistaa operatiivisen kenttäjohtamisen. Hän vastaa tilannekuvan muodostamisesta, voimavaroista ja toimintavalmiusasioista. Yleisjohtajan esimiehiä ovat poliisipäällikkö, polisipalvelut-linjan apulaispoliisipäällikkö, sekä valvonta- ja hälytystoiminnan sektorijohtaja ja esimieheksi erikseen määrätyt.

Poliisin tilannejohtaja johtaa tehtävän suorittamista.

Suuronnettomuustapauksessa poliisien tehtävät jakautuvat liikenteenohjaamiseen, eristämiseen, tutkintaan ja etsintään.

PEL-JOKE
 pelastustoiminnan johtokeskuksen johto-osa
 pelastustoiminnan johtaja
 pelastustoiminnan esikunta
 pelastustoiminnan johtoryhmä
 tilannearviointi
 toimenpidepäätökset
 pöytäkirjan pitäminen
 tilannekeskus
 tietojen kokoaminen, käsittely ja ylläpito
 tilannekuvan ylläpito
 tilanteen esittely, tilannekuvan jakaminen
 viestien vastaanottaminen ja jakaminen
 tilannepäiväkirjan pitäminen
 viestintäkeskus
 viestintä
 tiedottaminen omalle organisaatiolle, yhteistöviranomaisille
 tiedottaminen väestölle
 viranomaistiedotteiden lähettäminen
 uutistiedottaminen joukkotiedotusvälineille
 uutisoinnin seuranta
 kyselyihin vastaaminen Tarvittava onnettomuusvalmius määrittyy onnettomuuden suuruuden mukaan. Pienessä onnettomuudessa pelastusryhmä kykenee toimeenpanemaan pelastustoiminnan, keskisuuressa onnettomuudessa käytetään pelastusjoukkuetta, suuressa onnettomuudessa puolestaan pelastuskomppaniaa ja s

TUJE

PEL-JOKE:n tueksi voidaan perustaa tukitoimintojen johtoelin, TUJE. Se tukee pelastustoimintaa ja huolehtii niistä, joilla ei ole fyysisiä vammoja, onnettomuuden uhrien omaisista ja henkisen huollon järjestämisestä. TUJE:n johtovastuu voi olla myös poliisilla.

Merellä tai muussa vesistössä kulkevaa alusta kohdannutta onnettomuutta kutsutaan haaksirikoksi, lakitekstissä myös haveriksi.

 Katso myös 
 Auto-onnettomuus
 Junaonnettomuus
 Kaivosonnettomuus
 Lento-onnettomuus
 Luonnonkatastrofi
 EM-DAT, kansainvälinen suuronnettomuustietokanta
 Riski
 Työtapaturma
 Uhka
 Öljyonnettomuus
 Luettelo onnettomuuksista
 Katastrofiteoria (matemaattinen teoria)
 Katastrofismi (geologinen teoria)

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

*