Unkarin kansantasavalta

Unkarin kansantasavalta () oli Unkarin valtion virallinen nimi vuosina 1949–1989, jolloin Unkarin kommunistisella puolueella oli johtava asema. Unkarin kansantasavalta oli Varsovan liiton jäsenvaltio, ja sen ulkopolitiikka oli Neuvostoliitolle myönteistä. Maa kuului lisäksi Keskinäisen taloudellisen avun neuvostoon (SEV) osallistuen näin sosialististen maiden taloudelliseen työnjakoon clearing-kaupan kautta.

 Perustaminen 
Toisessa maailmansodassa akselivaltoihin kuulunut Unkarin kuningaskunta solmi aselevon Neuvostoliiton kanssa syksyllä 1944. Puna-armeijan saapuessa Unkariin ja sen perustaessa tukikohtia Unkariin maahan perustettiin poliittinen poliisiorganisaatio, myöhemmän ÁVO:n edeltäjä, valvomaan oppositiota. Kommunistisella progandalla pyrittiin nostamaan Neuvostoliiton ohjaileman kommunistipuolueen kannatusta. Unkarin kommunistinen puolue sai kuitenkin vain 17 prosenttia äänistä demokraattisesti järjestyissä vaaleissa, joissa itsenäinen talonpoikais- ja maataloustyöläisten puolue muodosti hallituskoalition pääministeri Zoltán Tildyn johdolla vuonna 1945. Se oli väliaikainen kansanrintamahallitus, jonka myös länsivallat aluksi tunnustivat.  

Vaikka kommunistit eivät päässeetkään hallituksen johtoon, he saivat strategisesti tärkeän sisäministerin salkun. Sisäministeriksi tuli kommunisti László Rajk, joka perusti poliittisen suojelupoliisi ÁVO:n vuonna 1946. Näin kommunistipuolue pääsi valvomaan toisten puolueiden toimintaa, yleistä järjestystä sekä vaaleja. Unkarin ja Neuvostoliiton keskinäinen avunantosopimus allekirjoitettiin 18. helmikuuta 1948. Neuvostoliiton tuella puoluejohtaja Mátyás Rákosi syrjäytti vastustajansa, muut puolueet vaiennettiin tai tuhottiin, sosiaalidemokraattinen puolue pakotettiin fuusioitumaan kommunistipuolueen kanssa. Unkari julistettiin sosialistiseksi kansantasavallaksi vuonna 1949.  

 Stalinismista gulassikommunismiin 
Josif Stalinin kuoleman jälkeen vuonna 1953 stalinismin ylilyöntejä alettiin kritisoida ja purkaa. Unkarin pääministeriksi valittiin samana vuonna uudistusmielinen ja kansan suosima kommunisti Imre Nagy. Maailmanpolitiikan ja sen myötä Neuvostoliiton kommunistipuolueen linjan jälleen kiristyessä Nagy joutui eroamaan, mutta tyytymättömyys kasvoi. Vuonna 1956 maassa tapahtui Unkarin kansannousu, jonka Varsovan liiton maat Romaniaa lukuun ottamatta kukistivat Neuvostoliiton johdolla estääkseen Unkaria irtautumasta Neuvostoliiton ulkopolitiikan ja Itä-Euroopan sosialististen maiden piiristä.  

Kansannousun kukistamisen jälkeen valtaan nousi János Kádár, jonka johdolla maa siirtyi ns. gulassikommunismiin: valtion tiukkaa valvontaa purettiin, kansan hyvinvointia ja tyytyväisyyttä pyrittiin lisäämään. 

 Kansantasavallan loppu 
Berliinin muurin murruttua ja Neuvostoliiton romahduksen häämöttäessä Unkari alkoi irtautua Neuvostoliiton vaikutuspiiristä. Vuonna 1989 Neuvostoliiton joukkoja alettiin poistaa maasta ja siirtyminen monipuoluejärjestelmään alkoi, ensimmäiset vapaat vaalit järjestettiin 1990. Virallisesti Unkarin kansantasavalta lakkasi olemasta 23. lokakuuta 1989, jolloin parlamenttitalon parvekkeelta tuolloinen väliaikainen presidentti, parlamentin puhemies Mátyás Szűrös julisti Unkarin tasavallaksi (Magyar Köztársaság).

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

Luokka:Kommunismi Euroopassa
Luokka:Kommunistiset valtiot
Luokka:Sosialistiset valtiot
Kansantasavalta