Saaren kartano (Mietoinen)

Saaren kartano on Mietoisten Saaren kylässä Mietoistenlahden rannalla sijaitseva kartano, jossa toimii nykyään Koneen Säätiön ylläpitämä kansainvälinen Saaren kartanon residenssi ammattitaiteilijoille ja tutkijoille. Varhaisin maininta kartanosta on vuodelta 1295. Tämän jälkeen kartano on ollut muutamien sukujen, kruunun ja valtion hallussa. Kartano on ollut muun muassa kuninkaankartanona ja everstin virkatalona. Tunnetuin Saaren kartanossa asuneista upseereista oli Augustin Ehrensvärd, joka laajensi kartanon puutarhaa ja kehitti maataloutta. Vuosien 1959–2005 aikana kartano oli Maatalouden tutkimuskeskuksen Lounais-Suomen tutkimusaseman käytössä.

Historia

Varhaisin maininta Saaren kartanosta on Turun tuomiokirkon mustassakirjassa vuodelta 1295, jolloin Ison-Saaren tila luovutettiin Turun piispan hallintaan. Samassa yhteydessä ilmoitettiin Vähän-Saaren tilan olleen Mynämäen kirkon hallinnassa. Teksti on myös varhaisin maininta Mietoisten pitäjästä.Kauko-Vainio: Mietoisten kulttuurimaisema ja vanha rakennuskanta, s. 11 Kartano sijaitsi vielä silloin erillisellä saarella, joka maankohoamisen seurauksena yhdistyi mantereeseen viimeistään 500–600 vuotta sitten.Kauko-Vainio: Mietoisten kulttuurimaisema ja vanha rakennuskanta, s. 9 Kirkon omistus peruutettiin Västeråsin valtiopäiven päätöksellä vuonna 1529, jolloin myös Ison- ja Vähän-Saaren tilat yhdistettiin Saaren kartanoksi. Tämän jälkeen kartano toimi kuninkaankartanona.  

1500-luvulla kartano oli läänitetty Fleming-suvun edustajille. 1600-luvulla kartanoa puolestaan isännöi Kustaa Kustaanpoika, Kustaa II Aadolfin avioton poika. Omistuskaudellaan hän hallitsi myös muun muassa Kaivattulan, Kaukurlan, Pursilan ja Valaskallion kylien taloja.Kauko-Vainio: Mietoisten kulttuurimaisema ja vanha rakennuskanta, s. 14 Kustaanpojan omistuskausi päättyi vuonna 1681, kun kartano peruutettiin isossa reduktiossa kruunulle ja siitä muodostettiin everstin virkatalo.Kauko-Vainio: Mietoisten kulttuurimaisema ja vanha rakennuskanta, s. 15

Yksi tunnetuimmista Saaren kartanoa asuneista upseereista oli vuosina 1762–1773 kreivi Augustin Ehrensvärd. Päärakennus oli jo pahoin ränsistynyt, ja se hylättiinkin heti vuonna 1762. Ehrensvärd laajensi kartanon puutarhaa huomattavasti, perusti taimilavoja ja istutti uusia puita. Suuri osa koristepuutarhasta tuhoutui kuitenkin vuoden 1773 tulipalossa, joka tuhosi myös kartanon päärakennuksen ja useita muita rakennuksia. Mahdollisesti Ehrensvärdin kartanon puistoon istuttamat syreenit kasvavat kuitenkin paikalla edelleen.

Augustin Ehrensvärd kehitti myös kartanon maataloutta voimakkaasti: tilan pellot ojitettiin ja laitettiin hyvään kuntoon. Myös peltojen pientareita otettiin viljelyyn ja vanhoja niittyjä muutettiin pelloksi. Osalle kuivista niittymaista järjestettiin jopa vesipumppukastelu. Ehrensvärd rakennutti myös kartanoon uuden navetan, johon mahtui 80 lehmää. Ehrensvärdin aikana tilan työväen määrä kasvoikin huomattavasti, parhaimmillaan tilan töissä oli yhteensä 16 torpparia, 10 renkiä ja 8 piikaa. Ehrensvärd teki Saaren kartanolla myös viljelyskasvikokeita. Hän kokeili silkkiperhosten toukkien kasvatusta ja pyysi Carl von Linnéltä riisiä viljelyä varten, mutta molemmat kokeet epäonnistuivat. Parempia tuloksia saavutettiin perunan viljelyssä, joka sekin oli tuohon aikaan Suomessa melko uusi kasvi.

Aminoff-suvun hallintaan kartano tuli vuonna 1799. Aminoffien läänitys- ja vuokra-ajan lopulla Saari oli oikea suurtila: sen kokonaispinta-ala vuonna 1939 oli 698 hehtaaria, josta 277 ha oli peltoa ja 84 ha niittyä. Kartanon omistuksessa oli tuolloin 34 hevosta ja 110 Ayrshire-lehmää. 1800-luvun puolivälissä Saarella oli myös oma juustomeijeri, joka yhdistyi vuonna 1895 Lehtisten kartanon meijerin kanssa. Aminoff-suvulla tila oli yhteensä lähes puolentoista vuosisadan ajan, kunnes suku joutui luopumaan kartanosta vuonna 1943, ja Suomen valtio otti Saaren suoraan hallintaansa.

Kartanossa toimi 1943–1946 työtehoseura. Seuran lopetettua kartanon tilojen käytön Saarella toimi vuosien 1946–1958 aikana Hovin poikakoti. Näiden lyhyiden kausien jälkeen kartano oli vuodesta 1959 aina vuoteen 2005 Maatalouden tutkimuskeskuksen Lounais-Suomen tutkimusaseman käytössä. Tällöin kartanon peltoala oli jo kutistunut noin kuuteenkymmeneen hehtaariin. MTT:n aikana kartanon pää- ja piharakennuksissa sijaitsi toimistotiloja ja asuntoja. Lehmien pito asemalla lopetettiin 1960-luvun navettapalon jälkeen, ja rakennus remontoitiin tutkimus- ja laboratoriotiloiksi. Maatalouden tutkimuskeskuksen lopetettua koeasemansa pääosa MTT:n omistamasta välineistöstä ja kartanon irtaimistosta huutokaupattiin. Aseman toiminnot ja osa uudemmasta tutkimus- ja viljelykalustosta siirrettiin samalla MTT:n Piikkiön Tuorlan toimipisteeseen, pellot puolestaan jäivät MTT:n Jokioisten yksikön vastuulle.. 

Kartano nykyään
pienoiskuva|218x218px|Saaren kartanon residenssin logo.
MTT:n lopetettua toimintansa Saaren kartanosta järjestettiin avoin tarjouskilpailu. Koneen Säätiö osti päärakennuksen ja sitä ympäröivän puistoalueen rakennuksineen syksyllä 2006. 

Heti rakennusten ostamisen jälkeen Koneen Säätiö suoritti kartanon mittavan peruskorjauksen, joka valmistui pääosin alkuvuonna 2008. Peruskorjauksen kanssa samanaikaisesti aloitettiin kartanon alueella arkeologiset kaivaukset, jotka jatkuvat aina uusien korjaustöiden yhteydessä. Säätiö alkoi tämän jälkeen ylläpitää kartanossa ammattitaiteilijoille ja tutkijoille tarkoitettua Saaren kartanon residenssiä, johon taiteilijat ovat voineet vuodesta 2008 lähtien hakea työskentelemään ja asumaan. Yksittäiset taiteilijat voivat hakea residenssiin 2–4 kuukauden ajaksi ja työryhmät voivat hakea 2–4 viikon työskentelyjaksoja kesälle. Myös Koneen Säätiön apurahalla työskentelevät tutkijat voivat hakeutua työskentelemään residenssiin. Kartanoon hyväksytyille säätiö tarjoaa monia erilaisia tiloja sekä työskentelyyn että majoitukseen. Vuosittaisen avoimen haun kautta tulleiden hakemusten joukosta residenssipaikkoja myönnetään noin 30–50 taiteilijalle tai työryhmälle. Kartanossa järjestetään seminaareja ja muita yleisätapahtumia. Residenssin toiminnanjohtajana toimi vuoteen 2017 Koneen Säätiön hallituksen puheenjohtaja Hanna Nurminen, jonka jälkeen residenssin toiminnanjohtajan tehtävässä on jatkanut performanssitaiteilija ja kuraattori Leena Kela.

Kaupan jälkeen kartanon mailla sijaitseva Mietoistenlahden luonnonsuojelualue kartanon vanhassa renkituvassa toimivine luontotupineen jäi edelleen sitä hoitavan Metsähallituksen hallintaan. Luontotuvan toiminta kuitenkin lakkautettiin syyskuussa 2008 Metsähallituksen irtisanottua sen vuokrasopimuksen. Metsähallituksen puistonjohtaja Laura Lehtosen mukaan lakkauttamisen syynä on näyttelyn vanhentuminen ja tuvan vähäinen kävijämäärä. Luontotuvan tilat remontoitiin vuonna 2009 residenssin asuinkäyttöön, ja niiden myötä kartanolle majoittuva taiteilijamäärä kaksinkertaistaistui.

Saaren pellot säilyivät vuoteen 2008 MTT:n hallussa, mutta kasvinviljelytutkimusta niillä ei enää tehty. Vuoden 2008 lopulla MTT ilmoitti luopuvansa myös kartanon pelloista ja ne laitettiin myyntiin. Koneen Säätiö osti syksyllä 2009 Maa- ja elintarviketalouden tutkimuskeskukselta yhteensä noin 39 hehtaaria maata. Maa-alueeseen sisältyy noin 31 hehtaaria peltoa ja 8 hehtaaria metsää ja joutomaata.

Museoviraston vuonna 2009 julkistamassa inventoinnissa Saaren kartano on määritelty valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi.

Rakennuskanta
pienoiskuva|Kartanon ensimmäisen kerroksen pohjapiirros vuonna 1941. a) sali, b) föörmaaki eli seurusteluhuone, c) makuuhuone, d) kabinetti, e)vaatehuone, f) neitsytkamari, g) eteinen, h) everstin seurusteluhuone i) everstin makuuhuone k) vierashuone.
Saaren kartanon keltainen päärakennus sijaitsee pihapuiston luoteiskulmassa. Nykyinen, vuoden 1773 palossa tuhoutuneen tilalle rakennettu myöhäiskustavilainen päärakennus on peräisin vuodelta 1779. Se valmistui vuonna 1762 hylätyn vanhan päärakennuksen paikalla sijainneiden säilyneiden kellarien päälle. Nämä kiviset holvikellarit on rakennettu kuitenkin ilmeisesti jo 1560-luvun aikana, mutta muista tuon ajan rakennuksista ei ole tietoa. Vuodelta 1729 ovat myös säilyneet kartanon rakennuspiirustukset, jossa näkyy vanha yksikerroksinen päärakennus neljäosaisine ikkunoineen ja korkeine kattoineen.Kauko-Vainio: Mietoisten kulttuurimaisema ja vanha rakennuskanta

Päärakennuksen kahden puolen sijaitsee kaksi punamullattua piharakennusta, itäinen keittiösiipi ja läntinen lakeijasiipi. Kartanon puiston alueella sijaitsee myös pienen lammen rannassa oleva sauna, aittoja, paja sekä muita ulkorakennuksia. Puiston rakennuksiin kuuluu myös pieni keltaiseksi maalattu nelireikäinen ulkokäymälä 1800-luvun alusta, joka on suojeltu sekä sisä- että ulkotiloiltaan.

Puiston ulkopuolella, Saarentien koillispuolella sijaitsee Aleksander Aminoffin aikainen, vuonna 1858 rakennettu kivinavetta sekä MTT:n toimikauden aikana valmistunut suurehko lämminilmakuivuri. Viimeksi tutkimuskäytössä olleeseen navettaan Koneen Säätiö on kunnostanut työtiloja taiteilijoille. Saarentien ja puiston välisellä alueella puolestaan sijaitsee kartanon vanha renkitupa, jossa Metsähallitus piti aikaisemmin Mietoistenlahdesta kertovaa luontotupaa ja -näyttelyä. Saaren rantatien eteläpuolella on myös suuri kärryvaja.

Torpat ja siirtoväki
Saaren kartanon ensimmäiset torpat perustettiin 1700-luvulla. Jo vuosisadan alussa kartanolla oli nykyisten tietojen mukaan neljä torppaa, kun pitäjän muilla kartanoilla niitä ei ollut lainkaan. Vielä vuonna 1807 kaikilla Mietoisten kartanoilla oli yhteensä alle kolmekymmentä torpparia.Kauko-Vainio: Mietoisten kulttuurimaisema ja vanha rakennuskanta, s. 18–19  Tämän jälkeen torppien perustaminen kuitenkin kiihtyi, ja Saarenkin mailla oli vuonna 1818 jo yhteensä 21 torppaa. Enimmillään torppia oli 1900-luvun vaihteessa, jolloin kartanon mailla sijaitsi yli kaksikymmentä torppaa ja lähes kolmekymmentä mäkitupalaista.Lahtisen luvut ovat samoja, mutta ajoitus heittää 1700-luvun jälkeen sadalla vuodella ja huippu ajoittuu 1800-luvun alkuun. Muiden lähteiden ja Lahtisen toisen tekstin perusteella tämä on todennäköisesti kirjoitus- tai ajatusvirhe.

Vuoden 1888 sotilasvirkatalon tarkastuksen mukaan kartanon kaksikymmentä silloista torppaa olivat suuria, mutta huonossa kunnossa, sillä lähteiden mukaan sotilasvirkatalon ruotsalaisia upseeri-isäntiä eivät torpparien olot juurikaan kiinnostaneet. Pääosin torpat olivat yksihuoneisia asuinrakennuksia, joiden yhteydessä oli talli ja navetta, joissain myös riihi ja rehulato. Tarkastuspöytäkirjan mukaan torpparit olivat kuitenkin keskimäärin hyvin toimeentulevia. Vuoden 1918 torpparilain seurauksena myös Mietoisten torpparit alkoivat itsenäistyä. Saaren kartanon torpat lunastettiin kuitenkin varsin myöhään, kaikki lähes yhtäaikaisesti vuonna 1930.Kauko-Vainio: Mietoisten kulttuurimaisema ja vanha rakennuskanta, s. 18–19

Talvi- ja jatkosodan alta muuttamaan joutuneen karjalaisväestön asuttaminen Mietoisissa tapahtui myös pääosin Saaren kartanon maille, sillä se oli tuohon aikaan valtion omistuksessa. Pika-asutuslain mukaisesti kartanon maille perustettiin välirauhan aikana 26 siirtolaistilaa pääosin Metsäpirtistä kotoisin oleville evakoille.Kauko-Vainio: Mietoisten kulttuurimaisema ja vanha rakennuskanta, s. 19–20 Osa rakennetuista taloista oli ns. ruotsalaistaloja. Myös jatkosodan jälkeisen maanhankintalain perusteella Saaren maista lohkottiin vuodesta 1945 alkaen useita siirtolaispaikkoja. Monet tilat jouduttiin perustamaan peltoaukeille, mutta Mynäjoen ja Mietoistenlahden välisen Pietinmäen rinteille lohkottiin myös perinteisempiä tilan paikkoja. Myöhempinä vuosikymmeninä, aina 1950-luvulta lähtien, lahden rannoille syntyi myös yhä enenevässä määrin loma-asutusta.

Kartanon omistushistoria
+Saaren kartanon omistajat ja haltijat Vuodet Omistaja tai haltija Ammatti tai arvo Huomautuksia 1295-1529  Turun piispat   kirkon omistus peruutettiin Västeråsin valtiopäivillä 1527 1529-153?  Joakim Joakimsson Fleming  kihlakunnantuomari  kuoli 1530-luvulla 153?-15??  Erik Joakimsson Fleming  ritari  omistus kesti muutamia vuosia, edellisen veli 15??- 1548  Ivar Joakimsson Fleming  ritari  edellisten veli 1548-1554  Lars Ivarsson Fleming  vapaaherra  edellisen poika 1555-1595    kuninkaan- ja latokartanona  1598-1613  Gunilla Bielke  leskikuningatar  Juhana III:n puoliso 1614-1615  Evert Kaarlenpoika Horn  sotamarsalkka  1616-1634  Margareta Fincke   edellisen leski 1635-1638  Johan Berendes kauppakollegion presidentti, valtaneuvos  läänityksenä 1639-1681  Gustaf Gustafsson  Vaasaporin kreivi  Kustaa II Aadolfin avioton poika 1682-1695  Bernhard Otto von Liewen  eversti  kartano muutettu virkataloksi 1682 1696-1701  Bernhard Rehbinder  eversti  1723-1739  Philip Örnstedt  kenraalimajuri  1740-1760  Robert Muhl  kenraaliluutnantti  1761  Otto Herman von Stahlen  kenraalimajuri  1762-1772  Augustin Ehrensvärd  sotamarsalkka  1772-1773  Catarina Elisabet Adlerheim   edellisen leski 1774-1777  Fredrik Karl von Dohna  kenraaliluutnantti  1778-1782  Magnus Wilhelm Armfelt  kenraalimajuri, maaherra  1782-1792  Anders Leijonhjelm  kenraalimajuri  1794  Wilhelm Mauritz Klingspor  sotamarsalkka  1795-1798  Fabian Wrede  sotamarsalkka  1799-1842  Johan Fredrik Aminoff  kenraalimajuri, hovioikeuden presidentti, vapaaherra  1842-1886  Aleksander Aminoff (k. 1886), Fredrik Aminoff (k. 1880) ja Adolf Aminoff (k. 1884)  eversti, kanslisti ja kenraali  edellisen pojat, elinaikaisläänitys 1887-1918  Ivan Aleksander Aminoff merikapteeni  Aleksander Aminoffin poika 1918-1943  Augusta Lovisa Josefina Aminoff  leskivapaaherratar  edellisen leski, lähdön jälkeen tila pilkottiin 1943-1946  Työtehoseura   1946-1958  Hovin poikakoti   1959-2005  Maa- ja elintarviketalouden tutkimuskeskus   2006-  Koneen Säätiö   nykyinen omistaja

Lähteet

Viitteet

Aiheesta muualla
 Koneen säätiön Saaren kartano -sivut 
 Wiki-pohjainen Saaren kartanon digitaaliarkisto
 Toiminnanjohtaja Hanna Nurminen 375 humanistia -sivusto 9.8.2015, Helsingin yliopiston humanistinen tiedekunta.

Luokka:Mietoisten rakennukset ja rakennelmat
Luokka:Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt Suomessa
Luokka:72.22 Linnat, palatsit, kartanot
Luokka:Suomen 1700-luvulla rakennetut rakennukset ja rakennelmat
Luokka:Suomen kuninkaankartanot