Suomen paperiteollisuus

Suomen paperiteollisuus on osa Suomen metsäteollisuutta, joka on ollut Suomen vientiteollisuuden kärkeä koko itsenäisen Suomen ajan. 

Suomen paperiteollisuus sai alkunsa 1600-luvulla, mutta alan varsinainen kasvu alkoi vasta 1860-luvulla, kun Venäjän keisarin määräämät talouspoliittiset muutokset ja esimerkiksi kanavat ja rautatiet vapauttivat Suomen yrittäjyyttä ja taloutta. 

Itsenäisyyden alussa paperi, selluloosa ja puu toivat Suomelle ulkomaanvaluuttaa, jolla toteutettiin kone- ja laiteinvestointeja ja tehtiin teknologiansiirtoa Suomeen. Toisen maailmansodan jälkeen paperiteollisuuden merkitys kasvoi ja ala monipuolistui suomalaisen paperikoneita valmistavan teollisuuden noustessa kutistuvasta aseteollisuudesta. Paperin ja sellun myynti ulkomaille ohjasi Suomen markan kurssia, toisin sanoen kilpailukykyä ylläpidettiin devalvaatioilla, markka-ajan loppuun.

Paperiteollisuuden merkitys Suomen kansantaloudelle pieneni selvästi 2000-luvun alkuvuosikymmenellä. Paperiteollisuuden arvonlisäyksen osuus koko BKT:sta supistui runsaaseen kolmannekseen vuosina 1998–2009, etenkin 2006−2009, kun talous taantui ja  paperin kysyntä heikkeni jyrkästi. Sen jälkeen pakkausmateriaalien kysyntä kompensoi jossain määrin painopaperin vähentyvää kysyntää. Tuotantomäärien lasku on kuitenkin jatkunut koko 2010-luvun, ja vuonna 2020 Suomessa tuotettiin 4,5 miljoonaa tonnia paperia, eli saman verran kuin 1980-luvun alkupuolella.

Vuonna 2018 Suomen paperi-, kartonki- ja sellutehtaat työllistivät noin 19 000 henkilöä.

Suomen paperiteollisuuden historia
Käsipaperitehtaat
Suomen ensimmäinen paperikone aloitti toimintansa Thomasbölessä lähellä Tammisaarta 1667. Se oli käsipaperikone. Paperikoneen omisti piispa Johan Gezelius vanhempi. Tuotannosta vastaavana paperimestarina toimi Uppsalan paperitehtaalta palkattu Bertil Obenher. Tehdas toimi vuoteen 1713.

Ensimmäinen kaupallinen paperitehdas Suomeen perustettiin 1764 Turun lähelle Järvenojan kylään. Vuoteen 1770 mennessä se työllisti kahdeksan henkilöä, ja se valmisti painopaperia, nuottipaperia, musiikkipaperia ja raskasta käärepaperia. Vuonna 1794 tehtaan omistus siirtyi J. C. Frenckellille.Arkistoitu kirjalähde 

Paperikonepaperitehtaat
Suomen ensimmäinen tasoviirapaperikone eli fourdrinier asennettiin vuonna 1842 Tampereelle J. C. Frenckellin tehtaalle. Vuoteen 1918 saakka tehdas käytti raaka-aineenaan lumppuja ja toimi alkuperäisellä paikallaan vuoteen 1929, minkä jälkeen osa tehtaan koneista siirrettiin Porin paperitehtaalle. 

Puuta alettiin käyttää paperin raaka-aineena 1860–1870-luvuilla. Silloin perustettiin Karjalan Hounijoelle (1859), Tampereelle (1866), Mänttään (1868), Anjalankoskelle (1872),  Jyväskylään (1872), Verlaan (1872), Kuusankoskelle (1872), Kymitehtaalle (1872) ja Voikkaalle (1896) paperitehtaat, jotka käyttivät puukuitua. Euroopan suurin sanomalehtipaperikone asennettiin 1921 A. Ahlströmin tehtaalle Varkauteen.

Metsäteollisuus joutui 1980-luvulta alkaen historiansa suurimpaan murrokseen. Kysynnän heikkeneminen, Kiinan nousu suureksi markkina-alueeksi ja selluloosan uudet tuotantotavat ovat haastaneet yrityksiä rajusti. Painopaperin kysyntä on 2000-luvulla nopeasti vähentynyt ja uutta kysyntää on syntynyt pakkausmateriaaleihin. Yritykset ovat yrittäneet selvitä tehtaiden sulkemisten, uusien liiketoiminta-alueiden etsimisen tai kannattavuuden supistamisen avulla. Parhaiten selvinneet yritykset suuntautuivat jo varhaisessa vaiheessa pakkausmateriaalien tuotantoon. Kansainvälisesti katsoen suomalaisyritykset eivät ole menestyneet muutoksessa kovinkaan hyvin.

Paperitehtaat Suomessa
Katso myös Luettelo lakkautetuista Suomen paperitehtaista

Suomessa on 19 paperitehdasta, joissa on 28 toiminnassa olevaa paperikonetta.

Suurin Suomessa toiminnassa olevista paperitehtaista on UPM-Kymmene Oyj Kymin paperitehdas (2 paperikonetta,  750 000 t/a) ja pienin Stora Enso Oyj:n Tainionkosken laminaattipaperitehdas (26 000 t/a). 

Suomen vanhin ja pienin tuotantokäytössä oleva paperikone on Tervakoskella (PK3, 1905, noin 2 000 t/a) ja uusin Raumalla (PK4, 1998, 400 000 t/a). 

Suomessa on vuosina 1842—1998 käynnistetty 192 paperikonetta. Tästä kokonaismäärästä 93 konetta on käynnistynyt UPM-Kymmene -konserniin nykyään kuuluvissa yrityksissä. Lisäksi Suomessa pitää kotipaikkaansa Munksjö Oyj -niminen erikoispaperiyhtiö, mutta sillä ei ole tuotantoa Suomessa.

Toiminnassa olevat paperitehtaat tuotantokapasiteetteineen

Stora Enso Oyj
 Anjalan paperitehdas, Anjalankoski, Kouvola 185 000 t/a
Tainionkosken paperitehdas, Imatra, 25 000 t/a

UPM-Kymmene Oyj
 Jämsänkosken paperitehdas, Jämsänkoski, 590 000 t/a 
 UPM Kymi, Kuusankoski, Kouvola, 715 000 t/a
 Rauman paperitehdas, Rauma, 645 000 t/a
 Tervasaaren paperitehdas, Valkeakoski, 300 000 t/a

Sappi Limited
 Kirkniemen paperitehdas, Lohja 575 000 t/a

Jujo Thermal Oy
 Kauttuan paperitehdas, Eura, 92 000 t/a

Kotkamills Oy
 Kotkan paperitehdas, Kotka, 185 000 t/a

Metsä Tissue Oyj
 Mäntän paperitehdas, Mänttä-Vilppula, 129 000 t/a

 Delfort Group – Tervakoski Oy 
 Tervakosken paperitehdas, Tervakoski, Janakkala, 110 000 t/a
 Essity 
Nokian paperitehdas, Nokia, 100 000 t/a

BillerudKorsnäs Finland Oy
 Pietarsaaren paperitehdas, Pietarsaari, 190 000 t/a

Kuivapaperitehdas
 SharpCell, Kausala, Iitti (kuivapaperi 7 500 t/a)

Sodissa luovutetuille alueille jääneet paperitehtaat
Suomen Neuvostoliitolle vuonna 1940 luovuttamat alueet käsittivät useita paperitehtaita: 

 Johanneksen paperitehdas, Johannes
 Enson paperitehdas, Enso
 Läskelän paperitehdas, Harlu
 Leppäkosken paperitehdas, Harlu
 Hovinmaan paperitehdas, Vahviala
 Hounijoen paperitehdas, Vahviala
 Niemiskosken paperitehdas, Sortavala
 Tuokslahden paperitehdas, Sortavala (yksi Viipurin konepajan toimittama paperikone)

Koe- ja tutkimuspaperikoneet Suomessa
Koepaperikoneet ovat paperikoneita, joita käytetään pääasiassa tutkimukseen ja tuotekehitykseen. Suomessa on useita koepaperikoneita.

 Metso Paper, Jyväskylä, 2 koepaperikonetta (Sym Drain vuodelta 1977 ja uudempi)
 Stora Enso Oyj, Imatra, koepaperikone
 Tervakoski Oy, Janakkala, koepaperikone
 Teknillinen korkeakoulu, Kemian- ja materiaalitekniikan tiedekunta, Puunjalostustekniikan laitos (ennen vuotta 2009 Puunjalostustekniikan osasto), Espoo, Valmet-koepaperikone
 VTT, Jyväskylä, koepaperikone
 Metso Paper, Kouvola, 2 koepaperikonetta
 Oy Keskuslaboratorio – Centrallaboratorium Ab (KCL), Espoo, koepaperikone
 Åbo Akademi, Turku, Tampella-Koepaperikone
 Ciba Specialty Chemicals, Raisio, koepaperikoneita
 Sastamalan koulutuskuntayhtymä, märkärainaus-erikoispaperikone, leveys 500 mm, 2012– (aiemmin käytössä Ahlstrom Glassfibre Oy:llä Kotkan Sahaniemessä)

Poistetut koe- ja tutkimuspaperikoneet Suomessa
 Georgia Pacific Nordic, Nokia, Nokia-Valmet (Noval) -koepaperikone 1976-199x (purettu 1990-luvun lopulla)
 Ahlstrom Glassfibre Oy, Kotka, Sahaniemi 1996–2004, koepaperikone, leveys 500 mm. Myyty Sastamalan koulutuskuntayhtymälle vuonna 2012 (SASKY).

Kartonkitehtaat Suomessa
Suomessa on 18 kartonkitehdasta, joissa on toiminnassa 21 kartonkikonetta. Suurin toiminnassa olevista kartonkitehtaista on tuotannon tonnimäärällä mitattuna Stora Enson Imatran tehtaat (Kaukopää ja Tainionkoski) ja pienin Sonoco:n kartonkitehdas Karhulan Korkeakoskella. Kartonkikoneista uusin on  Lieksassa (KK2, 1979) ja suurin on  Kemin kartonkitehtaan kartonkikone (375,000 t/a). Vanhin tuotantokäytössä oleva kartonkikone on  Korkeakoskella Karhulassa (KK2, 1907). Joitakin kartonkikoneita on varastoituna ja kaksi museoitu paikoilleen. Suomen ensimmäinen kartonkikone valmistettiin vuonna 1908 Karhulan Konepajassa.

Toiminnassa olevat kartonkitehtaat tuotantokapasiteetteineen
Stora Enso Oyj
 Heinolan kartonkitehdas, Heinola, 285 000 t/a
 Tainionkosken kartonkitehdas, Imatra, 250 000 t/a
 Kaukopään kartonkitehdas, Imatra, 670 000 t/a
 Inkeroisten kartonkitehdas, Anjalankoski, Kouvola, 210 000 t/a
 Varkauden kartonkitehdas, Varkaus, 390 000 t/a
Oulun kartonkitehdas, Nuottasaari, Oulu, 450 000 t/a

Metsä Board Oyj
 Kyron kartonkitehdas, Kyröskoski, Hämeenkyrö, 190 000  t/a 
 Simpeleen kartonkitehdas, Simpele, Rautjärvi, 300 000 t/a
 Äänekosken kartonkitehdas, Äänekoski, 240 000 t/a
 Kemin kartonkitehdas (Kemiart Liners), Kemi, 410 000 t/a

Kotkamills Oy
 Kotkan kartonkitehdas, Kotka, 400 000 t/a

Powerflute Ltd
 Savon Sellu Oy, Sorsasalo, Kuopio, 275 000 t/a

Pankaboard Oy
 Pankakosken kartonkitehdas, Pankakoski, Lieksa, 110 000 t/a

 Corex Finland Oy
 Porin kartonkitehdas, Pori, 120 000 t/a

Sonoco-Alcore Oy
 Korkeakosken kartonkitehdas, Korkeakoski, Kotka, 90 000 t/a

 Hikinoro Oy 
 Vaajakosken tehdas, Jyväskylä, selluloosapohjainen erikoiskartonki 20 000 t/a
Lakkautetut kartonki- ja pahvitehtaat
 Vääräkosken Pahvi Oy, Ähtäri, 4 000 t/a (yritys mennyt konkurssiin lokakuussa 1998)
 Näsijärven Pahvitehdas, Tampere
 Tampereen Pahvitehdas Oy 
 Verlan pahvitehdas, Jaala, Kouvola (suljettu 1964)
 Kaltimon pahvitehdas, Eno
 Veitsiluodon kartonkitehdas (yksi sellun kuivatuskoneesta muutettu kartonkikone valmistanut fluting-kartonkia 1965-197x)
 Bögelundin kartonkitehdas (P.J. Bögelund Kartongfabrik Oy), Alppiharju, Helsinki
 Loviisan kartonkitehdas, Loviisa
 Frans Alex. Björkmanin kartonkitehdas, Pietarsaari
 Juvankosken pahvitehdas, Salo

 Juankosken kartonkitehdas, Juankoski, 75 000 t/a
 Takon kartonkitehdas, Tampere, 210 000 t/a

Sodissa luovutetuille alueille jääneet kartonkitehtaat
Suomen Neuvostoliitolle vuonna 1940  luovuttamat alueet käsittivät seuraavat kartonkitehtaat: 

Hämekosken kartonkitehdas, Harlu
Enson kartonkitehdas, Enso
Suojärven kartonkitehdas, Suojärvi

Sellutehtaat Suomessa
Kaikki Suomessa toimivat sellutehtaat toimivat sulfaattimenetelmällä. Suomen viimeinen sulfiittisellutehdas suljettiin vuonna 1991. Tervasaaressa jatkoi sulfiittimenetelmään perustuva SAP-sellulinja vuoteen 2007 saakka. Suomessa toimii 17 sellutehdasta puolisellutehtaat (2) mukaan luettuna. Näiden lisäksi UPM Rauman paperitehtaalla on fluff-sellulinja. Kaskisten sellutehdas suljettiin maaliskuussa 2009.

Toiminnassa olevat sellutehtaat tuotantokapasiteetteineen
Metsä Fibre Oy
Joutsenon sellutehdas, 690 000 t/a sulfaattisellu
Kemin sellutehdas, 1 500 000 t/a sulfaattisellu
Rauman sellutehdas, 650 000 t/a sulfaattisellu
Äänekosken sellutehdas, 1 300 000 t/a sulfaattisellu

Stora Enso Oyj
Enocellin tehdas, Uimaharju, Joensuu, 630 000 t/a sulfaattisellu
Kaukopään sellutehdas, Imatra, 900 000 t/a sulfaattisellu
Oulun sellutehdas, 550 000 t/a sulfaattisellu
Tainionkosken sellutehdas, Imatra, 200 000 t/a sulfaattisellu
Varkauden sellutehdas, 335 000 t/a sulfaattisellu 
Heinolan kartonkitehdas, puolisellu

UPM-Kymmene Oyj
Kaukaan sellutehdas, Lappeenranta, 770 000 t/a sulfaattisellu
Kymin sellutehdas, Kuusankoski, Kouvola, 870 000 t/a sulfaattisellu
Pietarsaaren sellutehdas, Pietarsaari, 800 000 t/a sulfaattisellu
RaumaCell, Rauma, 150 000 t/a fluff-sellu

Kotkamills Oy
Kotkan sellutehdas, 180 000 t/a sulfaattisellu

Mondi Powerflute Oy
 Mondi Powerflute, Sorsasalo, Kuopio, puolisellu

Lakkautetut sellutehtaat
Vanhemmat suljetuista tehtaista olivat sulfiittisellutehtaita ja uudemmat sulffaattimenetelmään (kraft) perustuneita. Suomen viimeinen varsinainen sulfiittisellutehdas suljettiin vuonna 1991, vaikkakin Heinolan flutingtehdas toimii vielä sulfiittimenetelmällä (NSSC).
 Porin kartonkitehdas, puolisellu
 Kaskisten sellutehdas, 450 000 t/a sulfaattisellu (suljettu 13.3.2009)
 Tervasaaren sellutehdas, Valkeakoski, 235 000 t/a sulfaattisellu (suljettu joulukuussa 2008)
 Kemijärven sellutehdas, 250 000 t/a sulfaattisellu (suljettu 27.4.2008)
 Tervasaaren sulfiittisellutehdas/sap-sellulinja (suljettu 2007)
 Mäntän sellutehdas, sulftiittisellu (suljettu vuonna 1991)
 Rauman sulfiittisellutehdas, 200 000 t/a sulfiittisellu (toiminnassa 1920–1991)
 Toppilan sellutehdas, 80 000 t/a sulfiittisellu (suljettu vuonna 1986)
 Lielahden sellutehdas, sulfiittisellu (suljettu 1985)
 Lievestuoreen sellutehdas, sulfiittisellu 195x-1985, 1927-195x sulfaattisellu (suljettu 1985)
 Kajaanin sellutehdas, 120 000 t/a sulfiittisellu (suljettu vuonna 1982)
 Jämsänkosken sellutehdas, sulfiittisellu (suljettu 6.7.1981)
 Varkauden sulfiittisellutehdas (suljettu 1980)
 Lohjan sellutehdas, 45 000 t/a sulfaattisellu (suljettu 1979)
 Kymin sulfiittisellutehdas (suljettu 1977)
 Tolkkisten sellutehdas, Porvoo, sulfiittisellu (suljettu 1975)
 Tornatorin sellutehdas, sulfiittisellu (suljettu 1960-luvulla)
 Hovinsaaren sellutehdas, Kotka, sulfaattisellu (suljettu 1941)
 Veitsiluodon sellutehdas, 380 000 t/a sulfaattisellu
 Äänekosken sulfiittisellutehdas (Suljettu 15.1.1984)
 Porin sellutehdas, sulfiittisellu (suljettu 1974)
 Nokian sellutehdas, sulfiittisellu (suljettu 30.8.1985)
 Hallan sellutehdas, sulfiittisellu
 Voikkaan sellutehdas, sulfiittisellu
 Kaukaan sulfiittisellutehdas (2 tehdasta), sulfiittisellu
 Lahden selluloosatehdas, sulfaattisellu (suljettu 1914)
 Sunilan sellutehdas Stora Enso, Kotka (Suljettu 2023)

Sodissa luovutetuille alueille jääneet sellutehtaat
Suomen Neuvostoliitolle vuonna 1940  luovuttamat alueet käsittivät seuraavat sellutehtaat: 

 Enson sellutehdas, Enso
 Pitkärannan sellutehdas, Pitkäranta
 Käkisalmen sellutehdas, Käkisalmi
 Johanneksen sellutehdas, Johannes
 Leppäkosken sellutehdas, Harlu
 Kintereenkosken sellutehdas, Vahviala

Puuhiomot ja muut massatehtaat Suomessa
Puuhiomo on teollisuuslaitos, jossa puuta mekaanisesti hiomalla valmistetaan paperinvalmistuksessa käytettävää mekaanista puumassaa eli hioketta. Hiokkeita ovat SGW ja PGW. Muita mekaanisia puumassoja ovat kemihierteet (CTMP, BCTMP) ja hierteet (TMP). Perinteinen puuhiomo valmisti SGW-hioketta. Moderni puuhiomo valmistaa painehioketta (PGW). 

 Anjalankosken tehtaiden (Anjalan paperitehdas ja Inkeroisten kartonkitehdas) hiomo
 Jämsänkosken paperitehtaan TMP-hierrelaitos
 Kirkniemen paperitehtaan hiomo
 Pankakosken kartonkitehtaan hiomo
 Rauman paperitehtaan TMP-hierrelaitos
 Simpeleen kartonkitehtaan hiomo
 Joutsenon BCTMP-kemihierretehdas
 Kaskisten BCTMP-kemihierretehdas
 Kaukopään kartonkitehtaan CTMP-kemihierrelaitos
 Kotkan kartonkitehtaan BCTMP-kemihierrelaitos

Lakkautetut puuhiomot Suomessa
pienoiskuva|oikea|Jämsänkosken Rekolankosken hiomon Voith-hiomakoneet vuonna 1901
 Kaukaan paperitehtaan hiomo (lakkautettu vuonna 2025) 
  Veitsiluodon paperitehtaan hiomo (lakkautettu vuonna 2021)
 Kaipolan paperitehtaan hiomo (lakkautettu vuonna 2020)
 Kyröskosken tehtaiden hiomo (lakkautettu vuonna 2016)
 Myllykosken paperitehtaan hiomo (lakkautettu vuonna 2011)
 Varkauden paperitehtaan hiomo (lakkautettu vuonna 2010)
 Kajaanin paperitehtaan hiomo (lakkautettu vuonna 2008)
 Juankosken kartonkitehtaan hiomo (mennyt konkurssiin vuonna 2008)
 Summan paperitehtaan hiomo (lakkautettu vuonna 2008)
 Lielahden CTMP-kemihierretehdas (lakkautettu vuonna 2008)
 Voikkaan paperitehtaan hiomo (lakkautettu vuonna 2006)
 Takon kartonkitehtaan hiomo (lakkautettu vuonna 2004)
 Vääräkosken kartonkitehtaan hiomo (mennyt konkurssiin vuonna 1998)
 Kymintehtaan puuhiomo, Kuusankoski (lakkautettu 1998)
 Toppilan puuhiomo (lakkautettu vuonna 1973) 
 Mustion puuhiomo Karjaa (lakkautettu vuonna 1966)
 Martinniemen puuhiomo (lakkautettu vuonna 1964)
 Killinkosken puuhiomo (J.W.Enqvistin puuhiomo) (toiminnassa 1911–1954)
 Rekolankosken puuhiomo, Jämsänkoski (lakkautettu vuonna 1925)
 Äänekosken kartonkitehtaan puuhiomo (lakkautettu vuonna 2002)
 Kissakosken paperitehtaan puuhiomo
 Verlan puuhiomo
 Kaltimon Puuhiomo
 Kannuskosken puuhiomo
 Vuoksenniskan puuhiomo
 Korkeakosken puuhiomo
 Vilppulan puuhiomo
 Ryötön puuhiomo
 Killinkosken puuhiomo
 Nokian puuhiomo (suljettu 31.3.1981)
 Kymintehtaan puuhiomo
 Mäntän puuhiomo
 Filppulan puuhiomo
 Pyhäjoen puuhiomo
 Stockforsin puuhiomo
 Kangaskosken puuhiomo
 Tampellan puuhiomo
 Pitkänkosken Puuhiomo
 Hannulan puuhiomo
 Ummeljoen puuhiomo
 Ediskosken puuhiomo
 Karhulan puuhiomo

Sodissa luovutetuille alueille jääneet puuhiomot
Suomen Neuvostoliitolle vuonna 1940  luovuttamat alueet käsittivät seuraavat puuhiomot:

 Hirvikosken puuhiomo, Syskyänjoki, Impilahti
 Enson puuhiomo/Jääsken puuhiomo, Jääski
 Kintereenkosken puuhiomo/Kinterinkosken puuhiomo
 Hämekosken puuhiomo, Harlu
 Leppäkosken puuhiomo, Harlu
 Hovinmaan puuhiomo, Vahviala
 Impilahden puuhiomo (Jylhävaaran puuhiomo)
 Läskelän puuhiomo, Harlu
 Tuokslahden Puuhiomo, Sortavala

Suunnitellut ja toteutumattomat tehdashankkeet Suomessa
Haukiputaan paperitehdas
Toppilan paperitehdas, Oulu
Pohjan Sellu, Kajaani
Leppikosken paperitehdas, Paltamo
Myllyrannan paperitehdas, Vaala 
Ämmäkosken paperitehdas, Kajaani
Iisveden paperi- ja sellutehdas

Paperiteollisuuden museokohteita Suomessa
Maailmanperintömuseo Verla

Suomen vanhin museoitu paperiteollisuuskokonaisuus on kartonkitehdas Verla, joka liitettiin 1996 Unescon maailmanperintöluetteloon. Sen tekniikka on perusteiltaan 1920-luvulta sähköistämisen ajalta. Tehdas toimi vuoteen 1964 saakka, jolloin Kymmene Oy sulki sen.

Kissakoski

Hirvensalmella, Puulaveden rannalla sijaitseva Kissakoski on 1900-luvun alussa rakennettu tehdasalue, jossa toimi paperitehdas 1907–1920. Kissakosken alue on Museoviraston suojelema kohde. Alue on toiminut vuodesta 1997 matkailukäytössä.

Ankkapurhan teollisuusmuseo
Ankkapurhan teollisuusmuseo sijaitsee Kouvolassa. Sen naapurissa on Stora Enson Anjalan paperitehdas ja Inkeroisten kartonkitehdas. Museo rakentuu vuodelta 1897 peräisin olevan Suomen ensimmäisen jatkuvatoimisen Füllner-merkkisen kartonkikoneen ympärille.

Vääräkosken kartonkitehdas

Ähtärin kaupungin Peränteen kylässä on Vääräkosken Pahvi Oy:n entinen kartonkitehdas. Tehtaassa on yksi vuonna 1901 käyttöön otettu Füllner-merkkinen kartonkikone. Se on neljäs moderneista, jatkuvakäyttöisistä kartonkikoneista Suomessa. Länsi-Suomen ympäristökeskus on suojellut rakennussuojelulailla sijaitsevan Vääräkosken puuhiomon ja kartonkitehtaan, entisen Vääräkosken Pahvi Oy:n tehdasalueen rakennuksineen ja laitteineen. Tehdasalue ei ole yleisölle avoinna.

Valkeakosken museopaperikone

Myllykosken paperitehtaassa Kouvolassa oli museoitu paikalleen lähes toimintakuntoinen paperikone PK3. Myllykosken tehtaan lopettamisen yhteydessä kone siirrettiin UPM:n Keskusarkistoon Valkeakoskelle vuonna 2012 ja entisöitiin siellä. Kone oli toiminnassa Myllykoskella vuosina 1919–1977. Kone on Viipurin konepajan valmistama. Koneella valmistettiin toispuolisesti kiillotettua valkoista käärepaperia, luonnonruskeaa käärepaperia ja SC-paperia. Kone hankittiin käytettynä  Loimijoen paperitehtaalta, minne se oli alun perin asennettu vuosisadan ensimmäisinä vuosina.

Nokian museopaperikone

Nokialla sijaitsevan Georgia Pacific Finland Oy:n (Nokian Paperi) pehmopaperitehtaan kellarissa on toimintakuntoinen museopaperikone PK5 (ex. PK VI, PK I PK V), "Manta" tai "Varsa". Kone oli toiminnassa 1911–16.6.1976. Kone on Füllner-merkkinen MG-paperikone jenkkisylintereineen (halk. 2,5 m) ja siinä on valta-akselikäyttö. Koneessa on puinen painovoimatoiminteinen perälaatikko ja viiran leveys on 2 250 mm. Viimeisenä vuonna se tuotti 45 t paperia ja ennätysvuosituotanto oli 2 591 t vuodessa. Koneen nopeus on 150 m/min. Kone sijaitsi ennen entisessä lumpputehtaassa tehdasalueen toisessa päässä. Tehtaan silloinen T&K johtaja Kari Ebeling kunnosti koneesta museopaperikoneen ja teki Teknillisen korkeakoulun Puunjalostajakillan kanssa sopimuksen koneen ylläpidosta teekkaritoimintaan soveltuvaa palkkiota vastaan. Koneella on myös ajettu huviajoa tuotannollisen toiminnan päättymisen jälkeen. Tehdasalue ei ole yleisölle avoinna.

Tervakosken paperitehdas

Janakkalassa sijaitsevassa Tervakosken taajamassa on Tervakoski Oy:n paperitehdas, jonka omistaa itävaltalainen Delfort Group AG. Tehtaassa tuotetaan 110 000 tonnia erikoispapereita vuodessa. Tehtaalla on Suomen vanhin tuotantokäytössä oleva paperikone PK3 vuodelta 1905. Tehtaassa tehdään myös käsin tehtyä paperia perinteisin menetelmin. Tehdasalue ei ole yleisölle avoinna.

Kauttuan tehtaiden museo

Eurassa sijaitseva Kauttuan ruukinpuiston kulttuurihistoriallisesti arvokas miljöö syntyi rautaruukin ympärille. Tehdasalueella on vuodesta 1907 toiminut A. Ahlström Osakeyhtiön paperitehdas ja pakkausmateriaaleja valmistava tehdas. Tehtaiden museo on avattu 1970-luvulla. Kauttuan tehtaitten museo esittelee ruukin sekä paperi- ja jalostustehtaan vaiheita ja tuotteita. Avoinna kesäisin. Muulloin tilauksesta.

Äänekosken tehdasmuseo ja Pro Nemus -vierailukeskus 

Äänekosken tehdasmuseo esitteli M-realin ja sitä edeltäneiden Äänekosken tehtaiden historiaa. Tehtaan kokoelmat ovat toistaiseksi varastossa. Äänekosken biotuotetehtaan vierailukeskus Pro Nemus esittelee lyhyesti Äänekosken teollista historiaa, mutta keskittyy varsinaisesti Metsä Groupin toiminnan ja tuotteiden esittelyyn. Vierailukeskus on avoinna vain etukäteisvarauksella Metsän sidosryhmille. Yksittäiset kävijät pääsevät tutustumaan vierailukeskukseen vain Äänekosken kaupungin ryhmien mukana. 

Muita paperiteollisuuden museokohteita
 Rosenlewin Porin tehtaan Rosenlew-museo, Pori
 G.A. Serlachius-museo, Mänttä
 Suomen paperituotemuseo (Myllysaaren museo), Valkeakoski
 Paperimuseo, KCL, Espoo
 Kaukaan tehdasmuseo, Lappeenranta
 Kaltimon pahvitehtaan tehdasperinnepolku, Eno
 Suomen ensimmäisen paperitehtaan muistomerkki, Frenckellin alue, Tampere (1976)

Lisäksi useilla paperi- ja kartonkitehtailla on omia perinnehuoneita ja pienimuotoisia näyttelyitä.

Raaka-aineet

Suomesta ei hankita koko raakapuumäärää, minkä metsäteollisuus käyttää, vaan osa tuodaan ulkomailta.

 Käyttötarkoitus  2006  2005  2004  2003 2002  2001 2000 1999RAAKAPUU 82 610 74 860 81 590 79 910 77 630 73 530 76 640 74 510METSÄTEOLLISUUS 75 530 67 820 74 930 73 470 71 320 67 310 70 800 68 830 – kotimaasta 56 350 49 880 57 530 56 960 55 050 53 780 57 960 57 110 – ulkomailta 19 180 17 940 17 400 16 510 16 270 13 530 12 840 11 720 – sivutuotepuru- ja hake 11 360 11 320 12 020 12 330 11 940 11 590 12 990 12 770 Massateollisuus 43 510 36 570 41 490 39 410 38 550 35 660 37 590 36 920 – kotimaasta 28 580 23 210 28 680 27 390 26 770 25 880 27 500 27 630 – ulkomailta 14 930 13 360 12 810 12 020 11 780 9 780 10 090 9 290 – sivutuotepuru- ja hake 10 360 10 200 10 950 11 270 10 090 10 460 11 990 11 740 Puutuoteteollisuus 32 020 31 250 33 440 34 060 32 770 31 650 33 210 31 910 – kotimaasta 27 770 26 670 28 850 29 570 28 280 27 900 30 460 29 480 – ulkomailta 4 250 4 580 4 590 4 490 4 490 3 750 2 750 2 430 – sivutuotepuru- ja hake 1 000 1 120 1 070 1 060 1 040 1 130 1 090 1 030 PUUN ENERGIAKÄYTTÖ 6 020 5 890 5 830 5 680 5 580 5 520 4 960 4 640 – pientalot 5 150 5 150 5 150 5 150 5 150 5 150 4 640  4 640 – lämpö- ja voimalaitokset 870 740 680 530 430 370 320 – RAAKAPUUN VIENTI 1 060  1 150 830 760 730 700 880 1 040Raakapuun käyttö 2006, Metsätilastotiedotteet,  Metla

 Katso myös 
 Paperikone
 Kartonkikone
 Sellutehdas
 Puuhiomo
 Ahlstrom
 Stora Enso
 UPM-Kymmene
 Finnpap

Lähteet
 Sihvonen, Sirkka-Liisa: Vääräkosken kartonkitehdas – sata vuotta ähtäriläistä pahvia. Länsi-Suomen Ympäristökeskuksen raportteja. 3/2008. 56 s. .  (PDF). Julkaisu on saatavana myös painetussa muodossa  (nid.) 
 Antti Tuuri, UPM-Kymmene, Metsän jättiläisen synty. Helsinki Otava 1999. 493 s. 
 Nykänen, Panu & Paulapuro, Hannu, Telan ympäri – Vuosisata suomalaista paperikone- ja paperinvalmistustekniikkaa. Tekniikan Historian Seura THS ry 2005. Helsinki.

Viitteet

 Aiheesta muualla 
 Lacell oy Lacell Oy 
 Verla Verla
 Jalm. Maunola : Suomen paperiteollisuus 265-vuotias. Eräitä kehityspiirteitä, Helsingin Sanomat Viikkoliite, 10.07.1932, nro 28, s. 1, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

*