Afrikan kehityspankki

Afrikan kehityspankki (AfDB, ) on vuonna 1964 perustettu Yhdistyneiden kansakuntien alainen kehityspankki, jonka tavoitteena on edistää Afrikan taloudellista ja sosiaalista kehitystä. 

Kehitystyössään pankki keskittyy viiteen strategiseen painopisteeseen: ruokaturvan varmistamiseen, energiansaannin parantamiseen, teollistumisen vauhdittamiseen, mantereen sisäisen yhteistyön ja integraation syventämiseen sekä afrikkalaisten elämänlaadun kohentamiseen. Pankin pääjohtajana on toiminut nigerialainen ekonomi, entinen Nigerian maatalousministeri Akinwumi Adesina 1. syyskuuta 2015 alkaen.

 Kehityspankin synty ja kehitysvaiheet 
Afrikan kehityspankki perustettiin vuonna 1964 edistämään Afrikan yhtenäisyyttä ja taloudellista kehitystä vastaitsenäistyneiden valtioiden tukena. Sudanilainen Mamoun Beheiry toimi pankin ensimmäisenä presidenttinä. Ajatus pankista sai alkunsa 1950- ja 1960-lukujen panafrikkalaisissa kokouksissa, joissa korostui Afrikan valtioiden tahto luoda oma kehitysorganisaationsa. Monien vaiheiden ja neuvottelujen jälkeen perustamissopimus allekirjoitettiin 23 maan toimesta vuonna 1963, ja se astui voimaan seuraavana vuonna.

 1960-1970-luku 
Afrikan kehityspankki aloitti toimintansa 26 jäsenmaan voimin, ja vuoteen 1966 mennessä sillä oli vain 10 työntekijää. Tuolloin pankki käynnisti ensimmäiset hankkeensa, jotka keskittyivät infrastruktuuriin, maatalouteen ja rahoitukseen, myöntäen lainoja yhteensä 2,3 miljoonan dollarin edestä. Lisäksi se tuki tiehankkeita ja kehityspankkien toimintaa eri maissa. 1960- ja 1970-luvuilla pankki laajensi toimintaansa keskittyen keskeisiin sektoreihin, kuten maatalouteen, vesihuoltoon, energiantuotantoon, koulutukseen ja terveydenhuoltoon. Vuonna 1972 perustettu Afrikan kehitysrahasto (ADF) tarjosi edullisia rahoitusmahdollisuuksia köyhemmille maille, erityisesti kuivuudesta kärsineille Sahelin alueen valtioille. Pankin kasvua tuki merkittävä pääoman korotus vuonna 1974 sekä Nigerian rahaston (NTF) perustaminen vuonna 1975.

Vuosien varrella Afrikan kehityspankin toiminta laajeni merkittävästi. Vuonna 1977 pankki avasi jäsenyyden ei-alueellisille maille, mikä vahvistui vuonna 1983, parantaen pankin taloudellista asemaa ja kansainvälistä luottokelpoisuutta. Pankki säilytti kuitenkin vahvasti afrikkalaisen identiteettinsä, keskittyen erityisesti köyhyyden vähentämiseen, yhteiskuntien vahvistamiseen ja alueellisen yhteistyön edistämiseen.

 1980-luku 
1980-luku toi haasteita öljykriisien vuoksi, jotka heikensivät Afrikan maiden taloutta. Presidenttien, kuten Babacar Ndiayen, johdolla Afrikan kehityspankki monipuolisti toimintaansa 1990-luvulla keskittyen muun muassa mikrorahoitukseen ja ympäristöhankkeisiin. Vuoteen 1989 mennessä, jolloin pankki juhli 25-vuotistaivaltaan, pankilla oli 77 jäsenmaata ja lainoja myönnettiin 2,8 miljardin dollarin edestä. 1990-luku toi strategisia muutoksia Omar Kabbaj’n johdolla. Painopiste siirtyi maiden omiin kehitystavoitteisiin, hankkeiden laatuun sekä sektoreihin, kuten maatalouteen, yksityiseen sektoriin ja hyvään hallintoon.

 2000-luku 
Vuonna 2003 Afrikan kehityspankki siirtyi väliaikaisesti Tunisiaan Norsunluurannikon poliittisen epävakauden vuoksi ja palasi Abidjaniin vuonna 2014. Donald Kaberukan johtajakaudella vuodesta 2005 pankki hajautti toimintojaan, vahvisti avunantajien yhteistyötä ja vastasi vuoden 2008 finanssikriisiin koordinoidulla strategialla. Vuoteen 2010 mennessä Afrikan väestö oli kasvanut miljardiin, ja pankin lainat olivat nousseet 11,8 miljardiin dollariin. Vuonna 2013 lanseerattu kymmenvuotisstrategia keskittyi osallistavaan ja vihreään kasvuun, jota tuki 7,3 miljardin dollarin ADF-rahoitus. Vuonna 2015 Akinwumi Adesina valittiin presidentiksi, ja hän ohjasi pankkia kohti uusia haasteita. Vuoteen 2014 mennessä pankki oli rahoittanut 4 185 hanketta ja myöntänyt lainoja 6,5 miljardin dollarin edestä.

 Alueelliset jäsenvaltiot 

 Algeria
 Egypti
 Libya
 Mauritania
 Marokko
 Tunisia
 Benin
 Burkina Faso
 Kap Verde
 Norsunluurannikko
 Gambia
 Ghana
 Guinea
 Guinea-Bissau
 Liberia
 Mali
 Niger
 Nigeria
 Senegal
 Sierra Leone
 Togo
 Burundi
 Komorit
 Djibouti
 Eritrea
 Etiopia
 Kenia
 Ruanda
 Seychellit
 Somalia
 Sudan
 Etelä-Sudan
 Tansania
 Uganda
 Kamerun
 Keski-Afrikan tasavalta
 Tšad
 Kongon tasavalta
 Kongon demokraattinen tasavalta
 Päiväntasaajan Guinea
 Gabon
 Angola
 Botswana
 Lesotho
 Madagaskar
 Malawi
 Mauritius
 Mosambik
 Namibia
 São Tomé ja Príncipe
 Etelä-Afrikka
 Swazimaa
 Sambia
 Zimbabwe
Lähde

 Ei-alueelliset jäsenvaltiot 

 Argentiina
 Itävalta
 Belgia
 Brasilia
 Kanada
 Kiina
 Tanska
 Suomi
 Ranska
 Saksa
 Intia
 Italia
 Irlanti
 Japani
 Korean tasavalta
 Kuwait
 Luxemburg
 Alankomaat
 Norja
 Portugali
 Saudi-Arabia
 Espanja
 Ruotsi
 Sveitsi
 Turkki
 Yhdistynyt kuningaskunta
 Yhdysvallat
 Yhdistyneet arabiemiraatit (vain ADF-jäsenyys)
Lähde

Lähteet

Aiheesta muualla

 Afrikan kehityspankin verkkosivu 

Luokka:Afrikan talous
Luokka:Kehityspankit
Luokka:Yhdistyneet kansakunnat
Luokka:Yhdistyneiden kansakuntien tarkkailijajäsenet