Tahmela

Tahmela on Tampereella sijaitseva kaupunginosa. Se sijaitsee Ylä-Pispalan ja Pyynikin välissä Pyhäjärven rannalla. Tahmelassa on Varalan urheiluopisto. Tahmelan rannassa on vuokrapalstaviljelypalstoja. Kurpitsaliike ry perustettiin vuonna 1998 puolustamaan palstaviljelyn jatkumista Tahmelassa. 

Tahmelassa sijaitsee suuri, 1960-luvulle saakka erittäin kirkasvetinen lähde, josta yli 600 taloutta Pispalan ja Tahmelan alueella sai juomavetensä. Veden jakelusta vastasi vuoteen 1961 saakka toiminut osuuskunta.  Maija Louhivaara: Tampereen kadunnimet, s. 221. Tampereen museoiden julkaisuja 51, 1999, Tampere.  Tahmelassa sijaitsee kulttuurikeskus Hirvitalo.

Tahmela on saanut nimensä alueella sijainneen samannimisen, vuoden 1870 tienoilla rakennetun torpan mukaan. Torppa sijaitsi nykyisen Selininkadun varrella.  Louhivaara 1999, s. 226.  Tahmela siirrettiin Pohjois-Pirkkalan kunnasta Tampereen kaupunkiin vuoden 1937 alussa. Siihen saakka se oli ollut osa Pispalan taajaväkistä yhdyskuntaa. Tahmelan asemakaava vahvistettiin vuonna 1945 yhtä aikaa Pispalan asemakaavan kanssa.  Louhivaara, s. 218–219.  Runoilija Yrjö Jylhä asui nuoruudessaan Tahmelassa ja hänen mukaansa on nimetty yksi kaupunginosan kaduista.  Louhivaara, s. 228.  Tahmelan viertotien entinen nimi vuosina 1945–1978 oli Valtakunnantie ja sen jälkeen vuoteen 1996 Tahmelan valtatie. Nimet viittaavat toisaalta "Vuorenmaan valtakuntana" tunnettuun taloryhmään, toisaalta siihen, että katu oli tarkoitus rakentaa Pispalan pohjoispuolitse kulkevan Paasikiventien tavoin valtatieluokkaiseksi alittamalla Pyynikinharju tunnelissa.  Louhivaara 1999, s. 225–226.  Vallikadun tienoilla sijaitsee jäänteitä Venäjän armeijan ensimmäisen maailmansodan aikana rakennuttamista linnoitteista, jotka ulottuivat Tahmelasta Pispalanharjulle.  Louhivaara, s. 227.  Hopankadun nimi juontuu lähistöllä olleesta, vuonna 1908 rakennetusta ja 1980-luvun lopulla puretusta hyppyrimäestä.  Louhivaara, s. 221. 

Lähellä Varalan urheiluopistoa sijaitsee Ansionkallion asutusalue. Nimen kerrotaan syntyneen siten, että alueen omistanut kunnallisneuvos Otto Thuneberg ryhtyi myymään sieltä 1900-luvun vaihteessa tontteja "ei armosta, vaan ansiosta" vastapainona hieman aiemmin syntyneelle Armonkallion kaupunginosalle.  Louhivaara, s. 219. 

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 
 Pispalalla on 30 vuotta vanha vesijohtolaitos. Tahmelan lähteen radioaktiivisella luonnonvedellä se tyydyttää n. 8000 asukkaan vedentarpeen, Aamulehti, 13.03.1937, nro 70, s. 5, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

*