Koura (Nurmo)

Koura on kylä Seinäjoen itäosassa, Etelä-Pohjanmaalla. Ennen Nurmon, Seinäjoen ja Ylistaron kuntaliitosta Koura kuului vuoteen 2009 asti Nurmon kuntaan. Kylä sijaitsee valtatie 18:n varrella noin 15 kilometrin päässä Seinäjoen keskustasta.Seinäjoen kaupungin karttapalvelu. 

Koura kehittyi 1800-luvun lopussa liikenneyhteyksiensä ansoista suhteellisen tiivisti asutetuksi alueeksi. Vuoden 2022 lopussa Kourassa asui 342 asukasta. Kourassa sijaitsee muun muassa 1920-luvulla perustettu E. S. Lahtinen Oy:n (Esla) potkukelkkatehdas, vuonna 2023 avattu kyläkauppa, ryhmäperhepäivähoitopaikka ja alakoulu. Kouran urheilutoiminnasta vastaa Kouran Louhi, joka järjestää vuosittaisia yleisurheilukilpailuja.

 Historia 
Vaikka Nurmossa ei tiettävästi ole ollut rautakautista asutusta, Kourasta on löydetty rautakautinen hautaröykkiö.Finlandia 1986, s. 164

Kouraa alettiin asuttaa 1700-luvulla Nurmon talojen perustaessa sinne torppia. Torppariasutus keskittyi etenkin Nurmonjoen ja Kuorasluoman varteen. Kouran sijainti teiden, junaradan ja Nurmonjoen risteyksessä johti teollisuuden ja tiiviin kylämäisen asutuksen kehitykseen 1800-luvun lopulla. Torpparien määrä pitäjässä alkoi pienentyä ja itsenäisten talojen määrä kasvaa vuosisadan vaihteessa.Keski-Nurmon, Veneskosken ja Kouran rakennetun kulttuuriympäristön selvitys 2011. Stadionark. Seinäjoen kaupunki. 24.10.2011 / 25.9.2013.
pienoiskuva|Kouran saha 1920-luvulla.
1900-vuosisadan alkupuolella Kourasta oli kasvanut pitäjänsä suurin taajama etenkin sahatoimintansa ja liikenneyhteyksiensä ansioista. Kouran saha aloitti toimintansa vuonna 1913, ja laajimmillaan sen toiminta oli 1920-luvulla, jolloin siellä valmistettiin lautojen ja lankkujen lisäksi puuhiiltä, tervaa, tärpättiä ja pikiöljyä. Sahatavaraa kuljetettiin rautateitse sekä Pohjanlahden satamiin että etelään.Finlandia 1986, s. 165 Kouran koulu aloitti toimintansa vuonna 1917 aiemmin rukoushuoneena käytetyssä rakennuksessa, joka oli peruja Kourassa 1900-luvun alussa vahvasti vaikuttaneesta vapaakirkollisesta herätyksestä. Vuonna 1928 sen toiminta siirtyi uuteen koulurakennukseen. Samana vuonna Kouraan perustettiin E. S. Lahtinen Oy:n (Esla) perheyritys, joka on maailman suurin potkukelkkatehdas. Ensimmäinen kyläkauppa Kouraan oli perustettu 1800-luvun lopussa, ja 1940–1960-luvuilla kylässä toimi samanaikaisesti neljä kauppaa.Mäki, Aki: Kun Koura oli vilkas kauppakeskus. Porstua-verkkopalvelu. [Julkaistu alun perin Nurmon Joulu 1990 -lehdessä, s. 52–54.]

Toisen maailmansodan yhteydessä Kourassa oli lottatoimintaa ja talkoohengessä rakennettu Lottatalo, jota käytti myös suojeluskunta. Nurmoon perustettiin myös asutustiloja. Jälleenrakennuskaudella alueella rakennettiin paljon uutta rakennuskantaa. 1950-luvun jälkeinen pientilojen katoaminen ja niiden peltojen metsittyminen näkyi Kouran pohjoisosassa. Vuosituhanteen vaihdetta lähestyessä paikallinen teollinen ja kauppatoiminta alkoi vähentyä. Sahatoiminnan lakattua 1980-luvulla monet rakennukset jäivät pois käytöstä.

Vuonna 2009 Koura, muun Nurmon kunnan mukana, liitettiin osaksi Seinäjokea.

 Kulttuuriympäristöä 
Kuitulan vanha torppa sekä Lakki-Sussunmäen alue, joka yhdistää vanhempaa työläisasusta ja jälleenrakennuskauden taloja, ovat määritelty maakunnallisesti merkittäviksi kulttuuriympäristön kohteiksi. Kourassa sijaitsee myös muun muassa joitakin pohjalaistaloja.

 Nimi 
Alueen nimeksi oli tarkoitus antaa alun perin Kuoras, mutta virkamiesten tekemän virheen vuoksi nimeksi tuli Koura.Löfhjelm, Jonna: Asuinalueiden indentiteettien jäljillä. Pro gradu -tutkielma. Oulun yliopisto 2018. Kuoras annettiin myöhemmin suurtilastoalueen nimeksi, johon kuuluu Kouran lisäksi tilastoalueet Viitalankylä ja Ylijoki.Tietoa Taskuun Seinäjoen kaupunki 2016 

 Kuvia 

 Lähteet 

 Keski-Nurmon, Veneskosken ja Kouran rakennetun kulttuuriympäristön selvitys 2011. Stadionark. Seinäjoen kaupunki. 24.10.2011 / 25.9.2013.

 Viitteet 

 Aiheesta muualla 
 Koura Seura ry:n kotisivut 

Luokka:Kuoras
Luokka:Nurmon kylät
Luokka:Etelä-Pohjanmaan maakunnan entiset taajamat